REGISTAR ZAKONODAVSTVA EU - EU11 Vanjski odnosi
Službeni link: 32022R2463 verzija: 16.12.2022. na snazi od 17.12.2022.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1) |
Sporazum o pridruživanju između Unije i Ukrajine (2), uključujući područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, stupio je na snagu 1. rujna 2017. |
(2) |
Ukrajina je 2014. započela s provedbom ambicioznog programa reformi u cilju stabiliziranja gospodarstva i poboljšanja životnih uvjeta građana. Među glavnim prioritetima strategije nalaze se borba protiv korupcije te ustavne, izborne i pravosudne reforme. Provedbu tih reformi podržalo se uzastopnim programima makrofinancijske pomoći, u okviru kojih je Ukrajina od Unije primila pomoć u obliku zajmova u ukupnom iznosu od 6,6 milijardi EUR. |
(3) |
Hitnom makrofinancijskom pomoći, koja je stavljena na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/313 Europskog parlamenta i Vijeća (3) u kontekstu sve veće prijetnje, neposredno prije ruske invazije, Ukrajini su pruženi zajmovi u iznosu od 1,2 milijarde EUR, isplaćeni u dva obroka od po 600 milijuna EUR u ožujku i svibnju 2022. |
(4) |
Izvanrednom makrofinancijskom pomoći Unije u iznosu do 1 milijarde EUR stavljenom na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/1201 Europskog parlamenta i Vijeća (4) pružena je brza i hitna potpora ukrajinskom proračunu te je ta pomoć u cijelosti isplaćena u dvije tranše 1. i 2. kolovoza 2022. Ta je pomoć bila prva faza planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini u iznosu do 9 milijardi EUR koju je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji od 18. svibnja 2022. naslovljenoj „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu”, a Europsko vijeće potvrdilo 23. i 24. lipnja 2022. |
(5) |
Odluka (EU) 2022/1628 Europskog parlamenta i Vijeća (5) bila je daljnji korak u provedbi planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Unije. Njome je utvrđena osnova za pružanje Ukrajini dodatnog iznosa do 5 milijardi EUR u obliku zajmova po izrazito povoljnim uvjetima, od čega su 2 milijarde EUR isplaćene 18. listopada, a preostale 3 milijarde EUR trebaju se isplatiti do kraja 2022. |
(6) |
Neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine koji traje od 24. veljače 2022. Ukrajini je uzrokovao gubitak pristupa financijskim tržištima i znatan pad javnih prihoda, dok su se javni rashodi za humanitarne potrebe i održavanje neprekinutog rada državnih službi znatno povećali. U toj vrlo neizvjesnoj i nestabilnoj situaciji najbolje procjene Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o potrebama Ukrajine za financiranjem u ljeto 2022. upućivale su na izvanredan manjak financijskih sredstava od oko 39 milijardi USD u 2022., od čega bi se oko polovine moglo pokriti zahvaljujući međunarodnoj pomoći. Unijino brzo pružanje makrofinancijske pomoći Ukrajini na temelju Odluke (EU) 2022/1628 smatralo se, s obzirom na izvanredne okolnosti, prikladnim kratkoročnim odgovorom na znatne rizike za makrofinancijsku stabilnost Ukrajine. Dodatni iznos do 5 milijardi EUR izvanredne makrofinancijske pomoći na temelju te odluke bio je namijenjen pružanju potpore makrofinancijskoj stabilizaciji Ukrajine, jačanju neposredne otpornosti zemlje i održavanju njezine sposobnosti oporavka, čime bi se doprinijelo održivosti javnog duga Ukrajine i njezinoj sposobnosti da u konačnici ispuni svoje financijske obveze. |
(7) |
Unija, njezine države članice i europske financijske institucije od početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine mobilizirale su 19,7 milijardi EUR za gospodarsku, socijalnu i financijsku otpornost Ukrajine. Taj iznos obuhvaća potporu iz proračuna Unije u iznosu od 12,4 milijarde EUR, uključujući izvanrednu makrofinancijsku pomoć i potporu Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, koja je u cijelosti ili djelomično zajamčena proračunom Unije, te dodatnu financijsku potporu država članica u iznosu od 7,3 milijarde EUR. |
(8) |
Osim toga, Vijeće je odlučilo o mjerama pomoći za potporu ukrajinskim oružanim snagama u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći u iznosu od 3,1 milijarde EUR na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (6) te o misiji za vojnu pomoć za potporu Ukrajini s 0,1 milijardom EUR za zajedničke troškove na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/1968 (7). Unija i njezine države članice dostavile su i dosad nezabilježenu hitnu pomoć u naravi putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća (8), što je najveća hitna operacija od uspostave tog mehanizma te su Ukrajini i regiji usmjereni milijuni najnužnijih potrepština. |
(9) |
Europsko vijeće je 23. lipnja 2022. odlučilo Ukrajini dodijeliti status zemlje kandidatkinje. Kontinuirana snažna potpora Ukrajini ključni je prioritet Unije. S obzirom na to da je šteta nanesena ukrajinskom gospodarstvu, građanima i poduzećima agresivnim ratom Rusije golema, kontinuirana snažna potpora Ukrajini zahtijeva organiziran kolektivni pristup kako je utvrđen u instrumentu za pružanje potpore Unije Ukrajini (makrofinancijska pomoć +) uspostavljenom ovom Uredbom („instrument”). |
(10) |
Agresivni rat Rusije protiv Ukrajine strateška je geopolitička prijetnja Uniji u cjelini i od država članica zahtijeva odlučnost i jedinstvo. Stoga je ključno da se potpora Unije brzo primijeni te da se može fleksibilno i postupno prilagođavati za hitnu pomoć i kratkoročnu sanaciju na putu prema budućoj obnovi. |
(11) |
Opći je cilj instrumenta doprinijeti uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne financijske pomoći državnom proračunu Ukrajine po izrazito povoljnim uvjetima i na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, među ostalim financiranje sanacije i početna potpora poslijeratnoj obnovi, ovisno o slučaju, u svrhu pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji. |
(12) |
Kako bi se postigao opći cilj instrumenta, pomoć bi trebalo pružiti za potporu makrofinancijskoj stabilnosti Ukrajine i ublažavanje ograničenjâ vanjskog financiranja Ukrajine. Komisija bi trebala provesti potporu iz instrumenta u skladu s ključnim načelima i ciljevima mjera poduzetih u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije. |
(13) |
Pružanje potpore za sanaciju, popravak i održavanje kritičnih funkcija i infrastrukture, kao i pomoći potrebitima i najpogođenijim područjima u smislu materijalne i socijalne potpore, privremenog smještaja, izgradnje stambenih objekata i infrastrukture, također bi trebalo ubrojiti u glavna područja potpore iz instrumenta. |
(14) |
Instrumentom bi trebalo poduprijeti i jačanje kapaciteta ukrajinskih vlasti za pripremu za poslijeratnu obnovu i za ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama. |
(15) |
Instrumentom će se poduprijeti vanjska politika Unije prema Ukrajini. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom operacije potpore radi koordinacije i osiguravanja dosljednosti vanjske politike Unije. Potpora Ukrajini u okviru instrumenta nastavit će znatno doprinositi pokrivanju potreba Ukrajine za financiranjem, kako su ih procijenili MMF, Svjetska banka i druge međunarodne financijske institucije, uzimajući u obzir sposobnost Ukrajine da se financira vlastitim sredstvima. Pri određivanju iznosa potpore u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora, kao i prethodna primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Ukrajini te dodana vrijednost ukupnog sudjelovanja Unije. |
(16) |
Stanje u Ukrajini zahtijeva postupan pristup prema kojem bi instrument usmjeren na makrofinancijsku stabilnost, kao i hitnu pomoć i sanaciju trebao biti popraćen stalnom potporom u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i aktivnosti humanitarne pomoći na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/96 (10). |
(17) |
Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi sredstva na raspolaganju za instrument za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., s mogućim isplatama do 31. ožujka 2024. Maksimalni iznos od 18 milijardi EUR trebao bi se staviti na raspolaganje u obliku zajmova. Osim toga, ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti subvenciju kamatnih stopa za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. Kako bi se osiguralo pokrivanje troškova kamata tijekom trajanja zajmova, doprinosi država članica nakon 2027. trebali bi se obnoviti i nastaviti u obliku vanjskih namjenskih prihoda, osim ako u budućim višegodišnjim financijskim okvirima budu pokriveni drugim sredstvima. Stoga će možda biti moguće produljiti doprinose država članica nakon 2027. |
(18) |
Ovom bi se Uredbom trebala predvidjeti mogućnost da države članice stave na raspolaganje dodatna sredstva, kao vanjske namjenske prihode, što će se provesti u okviru memoranduma o razumijevanju koji se odnosi na instrument. Takav dodatni doprinos u obliku vanjskih namjenskih prihoda trebalo bi omogućiti i zainteresiranim trećim zemljama i stranama, u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (11) („Financijska uredba”). Radi poticanja sinergija i komplementarnosti primjereno je dopustiti da se takvi dodatni doprinosi država članica te zainteresiranih trećih zemalja i strana mogu staviti na raspolaganje i za programe uspostavljene na temelju uredaba (EU) 2021/947 i (EZ) br. 1257/96 za financiranje mjera koje doprinose ostvarenju ciljeva instrumenta. |
(19) |
Dobrovoljni doprinosi država članica trebali bi biti neopozivi, bezuvjetni i na poziv. U tu svrhu države članice trebale bi s Komisijom sklopiti sporazum o doprinosu u smislu članka 22. stavka 2. Financijske uredbe. Takav sporazum o doprinosu trebao bi obuhvatiti doprinos za subvenciju kamatnih stopa te također dodatne iznose ako ih države članice žele pružiti. |
(20) |
Potporu iz instrumenta trebalo bi staviti na raspolaganje uz preduvjet da Ukrajina nastavi poštovati djelotvorne demokratske mehanizme i njihove institucije, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te da jamči poštovanje ljudskih prava. |
(21) |
Potpora iz instrumenta trebala bi biti povezana s uvjetima politike koje treba utvrditi u memorandumu o razumijevanju. U tim uvjetima trebalo bi uključiti i obveze radi jačanja gospodarskih rezultata i otpornosti zemlje te poslovnog okruženja, olakšavanja kritične obnove i prevladavanja izazova u energetskom sektoru. |
(22) |
Uvjete politike trebalo bi dopuniti strogim zahtjevima u pogledu izvješćivanja s ciljem osiguravanja učinkovitog, transparentnog i odgovornog korištenja sredstava. |
(23) |
S obzirom na situaciju u Ukrajini primjereno je predvidjeti preispitivanje memoranduma o razumijevanju sredinom programskog razdoblja. |
(24) |
Potporu iz instrumenta trebalo bi isplatiti podložno ispunjenju preduvjeta, zadovoljavajućoj provedbi i napretku u ispunjenju uvjeta politike. |
(25) |
Primjereno je predvidjeti mogućnost ponovne procjene potreba Ukrajine za financiranjem i smanjenja, suspenzije ili ukidanja potpore ako se u razdoblju isplate potpore iz instrumenta te potrebe znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima. Primjereno je predvidjeti i mogućnost suspenzije ili ukidanja isplata ako se ne ispune zahtjevi u pogledu isplate potpore iz instrumenta. |
(26) |
U kontekstu hitnih potreba Ukrajine za financiranjem primjereno je organizirati financijsku pomoć u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe koja je u njemu utvrđena kao jedinstvena metoda financiranja, što bi trebalo povećati likvidnost Unijinih obveznica te privlačnost i troškovnu učinkovitost Unijinih izdanja obveznica. |
(27) |
S obzirom na tešku situaciju u Ukrajini uzrokovanu agresivnim ratom Rusije i kako bi se Ukrajini pružila potpora na njezinu putu prema dugoročnoj stabilnosti, primjereno je Ukrajini pružiti zajmove po izrazito povoljnim uvjetima s trajanjem od najviše 35 godina i ne početi s otplatom glavnice prije 2033. Primjereno je i odstupiti od članka 220. stavka 5. točke (e) Financijske uredbe i omogućiti Uniji da pokrije troškove kamatnih stopa i da izuzme Ukrajinu od administrativnih troškova koje bi inače snosila. Trebalo bi odobriti subvenciju kamatnih stopa kao instrument koji se smatra primjerenim za osiguranje djelotvornosti potpore iz instrumenta u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Trebalo bi je financirati iz dodatnih dobrovoljnih doprinosa država članica i trebala bi biti stavljena na raspolaganje postupno, kako sporazumi s državama članicama budu stupali na snagu. |
(28) |
Ukrajina bi svake godine trebala moći zatražiti subvenciju kamatnih stopa i izuzeće od administrativnih troškova. |
(29) |
Odstupajući od članka 31. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) 2021/947, financijska obveza iz zajmova na temelju ove Uredbe ne bi se trebala podupirati Jamstvom za vanjsko djelovanje. Potpora na temelju instrumenta trebala bi činiti financijsku pomoć u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Uzimajući u obzir financijske rizike i proračunsko pokriće, za financijsku pomoć u obliku zajmova iz instrumenta ne bi trebalo izdvajati rezervacije niti bi, odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, trebalo utvrditi stopu rezervacija kao postotak iznosa iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe. |
(30) |
Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (12) trenutačno se ne dopušta pokrivanje financijskih obveza koje proizlaze iz zajmova iz instrumenta. Do njezine moguće izmjene kojom bi se, kao jamstvo, omogućila mobilizacija proračunskih sredstava iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (13), primjereno je potražiti alternativno rješenje kojim bi se osigurala dodatna sredstva. |
(31) |
Dobrovoljni doprinosi država članica u obliku jamstava identificirani su kao prikladan instrument za pružanje zaštite kojim se omogućuju operacije uzimanja i davanja zajmova na temelju ove Uredbe. Jamstva država članica trebala bi činiti odgovarajuću zaštitnu mjeru kojom se osigurava sposobnost Unije da otplati zajmove koje je uzela, a kojima se podupiru zajmovi iz instrumenta. |
(32) |
Jamstvima koja daju države članice trebala bi se pokriti potpora iz instrumenta u obliku zajmova u iznosu od najviše 18 000 000 000 EUR. Važno je da države članice dovrše primjenjive nacionalne postupke za davanje jamstava kao pitanje od najvećeg prioriteta. S obzirom na hitnost situacije, vrijeme potrebno za dovršetak tih postupaka ne bi smjelo odgoditi isplatu potrebne financijske potpore Ukrajini u obliku zajmova na temelju ove Uredbe. Istodobno bi financijska potpora iz instrumenta u obliku zajmova trebala biti stavljena na raspolaganje postupno, kako jamstva koja daju države članice budu stupala na snagu. S obzirom na načelo dobrog financijskog upravljanja i opreznosti, Komisija bi trebala dogovoriti zajmove uzimajući u obzir svoju kreditnu sposobnost. Međutim, potpora bi trebala biti stavljena na raspolaganje za puni iznos do 18 000 000 000 EUR od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. |
(33) |
Jamstva država članica trebala bi biti neopoziva, bezuvjetna i na poziv. Tim bi se jamstvima trebala osigurati sposobnost Unije da otplati sredstva uzeta u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija. Aktiviranje jamstava trebalo bi prestati biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. Jamstva bi trebalo aktivirati u slučaju da Unija ne primi pravodobnu uplatu od Ukrajine u vezi sa zajmovima iz instrumenta, što posebno uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja. |
(34) |
Odstupajući od članka 211. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, iznose čiji je povrat osiguran na temelju sporazumâ o zajmu u vezi sa zajmovima iz instrumenta trebalo bi vratiti državama članicama koje su aktivirale jamstva. |
(35) |
Prije aktiviranja jamstava koja daju države članice Komisija bi, prema vlastitom nahođenju i odgovornosti kao institucija Unije kojoj je povjereno izvršenje općeg proračuna Unije u skladu s člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebala razmotriti sve mjere dostupne u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe, u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Pri relevantnom aktiviranju jamstava Komisija bi, prema potrebi, države članice trebala obavijestiti o tom razmatranju. |
(36) |
Relativni udio doprinosâ svake države članice u ukupnom iznosu za koji se jamči (ključ za uplatu doprinosa) trebao bi odgovarati relativnim udjelima država članica u ukupnom bruto nacionalnom dohotku (BND) Unije. Aktiviranje jamstava trebalo bi biti razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa. Do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica ključ za uplatu doprinosa trebalo bi razmjerno i na privremenoj osnovi prilagoditi. |
(37) |
Primjereno je da Komisija i Ukrajina za potporu u obliku zajma sklope sporazum o zajmu, u okviru uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s potporom iz instrumenta, Ukrajina bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sprečavanja i suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti povezanih s tom potporom. Nadalje, u sporazumu o zajmu i sporazumu o financiranju trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere, a Revizorski sud revizije te da Ured europskog javnog tužitelja izvršava svoje nadležnosti u skladu s člancima 129. i 220. Financijske uredbe. |
(38) |
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno doprinos uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne pomoći po izrazito povoljnim uvjetima državnom proračunu Ukrajine na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
(39) |
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
(40) |
Uzimajući u obzir hitnost situacije koja proizlazi iz izvanrednih okolnosti uzrokovanih ničim izazvanim i neopravdanim agresivnim ratom Rusije, smatra se primjerenim pozvati se na iznimku od roka od osam tjedana predviđenu u članku 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. |
(41) |
U svjetlu situacije u Ukrajini ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
POTPORA UNIJE UKRAJINI
ODJELJAK 1.
Opće odredbe
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom uspostavlja instrument za pružanje potpore Unije Ukrajini (makrofinancijska pomoć +) („instrument”) u obliku zajmova, bespovratne potpore i subvencije kamatnih stopa.
2. Njome se utvrđuju ciljevi instrumenta, njegovo financiranje, oblici financiranja Unije u okviru instrumenta i pravila za takvo financiranje.
Članak 2.
Ciljevi instrumenta
1. Opći je cilj instrumenta pružanje kratkoročne financijske pomoći Ukrajini na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, financiranje sanacije i početna potpora poslijeratnoj obnovi, ovisno o slučaju, u svrhu pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji.
2. Da bi se postigao opći cilj, glavni su posebni ciljevi osobito sljedeći:
(a) |
potpora makrofinancijskoj stabilnosti i ublažavanje ograničenjâ vanjskog i unutarnjeg financiranja Ukrajine; |
(b) |
potpora programu reformi usmjerenom na ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama; |
(c) |
potpora sanaciji kritičnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima. |
Članak 3.
Područja potpore
Kako bi se ostvarili njegovi ciljevi, instrumentom se posebno podupire sljedeće:
(a) |
financiranje potreba Ukrajine za financijskim sredstvima, s ciljem održanja makrofinancijske stabilnosti zemlje; |
(b) |
sanacija, primjerice obnova kritične infrastrukture, kao što su energetska infrastruktura, vodni sustavi, prometne mreže, unutarnje ceste ili mostovi, ili obnova strateških gospodarskih sektora i socijalne infrastrukture, kao što su zdravstvene ustanove, škole i smještaj za premještene osobe, uključujući privremeni smještaj i socijalne stanove; |
(c) |
sektorske i institucionalne reforme, uključujući reforme radi suzbijanja korupcije i pravosudne reforme, poštovanje vladavine prava, dobro upravljanje i modernizacija nacionalnih i lokalnih institucija; |
(d) |
priprema za obnovu Ukrajine; |
(e) |
potpora usklađivanju regulatornog okvira Ukrajine s regulatornim okvirom Unije i integraciji Ukrajine u jedinstveno tržište, kao i jačanju gospodarskog razvoja i poboljšanju konkurentnosti; |
(f) |
jačanje administrativnih kapaciteta Ukrajine odgovarajućim sredstvima, među ostalim upotrebom tehničke pomoći. |
Članak 4.
Potpora na raspolaganju iz instrumenta
1. Potpora iz instrumenta u obliku zajmova na raspolaganju je, podložno članku 5., u iznosu od najviše 18 000 000 000 EUR za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., uz moguću isplatu do 31. ožujka 2024.
Potpora se stavlja na raspolaganje postupno, kako jamstva država članica budu stupala na snagu u skladu s člankom 5. stavkom 4., a pritom nikad ne smije premašiti iznose obuhvaćene tim sporazumima o jamstvu.
Međutim, od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz prvog podstavka ovog stavka na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053, drugi podstavak ovog stavka prestaje se primjenjivati, a potpora iz prvog podstavka ovog stavka stavlja se na raspolaganje u cijelosti.
2. Na raspolaganju je i dodatna potpora iz instrumenta za razdoblju od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027., podložno članku 7. stavku 1., za pokrivanje rashoda na temelju članka 17. Ta dodatna potpora može biti na raspolaganju nakon 31. prosinca 2027., podložno članku 7. stavku 1.
3. Dodatni iznosi na raspolaganju u skladu s člankom 7. stavcima 2. i 4. ove Uredbe mogu se primijeniti kao bespovratna potpora ako je to predviđeno u memorandumu o razumijevanju koji se sklapa u skladu s člankom 9. ove Uredbe ili u skladu s uredbama (EU) 2021/947 i (EZ) br. 1257/96 radi financiranja mjera kojima se postižu ciljevi iz članka 2. stavka 2. točaka (b) i (c) ove Uredbe u skladu s pravilima iz tih uredaba.
4. Iznosima iz stavka 3. mogu se pokriti rashodi za potporu provedbi instrumenta te za postizanje njegovih ciljeva, uključujući administrativnu potporu povezanu s aktivnostima pripreme, daljnjeg postupanja, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu, kao i rashodi u sjedištima i delegacijama Unije za administrativnu i koordinacijsku potporu potrebnu za instrument te za upravljanje operacijama koje se financiraju iz instrumenta, uključujući informacijska i komunikacijska djelovanja te institucijske sustave informacijske tehnologije.
Članak 5.
Doprinosi država članica u obliku jamstava
1. Države članice mogu doprinijeti davanjem jamstava do ukupnog iznosa od najviše 18 000 000 000 EUR u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1.
2. Ako države članice daju doprinose, ti se doprinosi pružaju u obliku jamstava koja su neopoziva, bezuvjetna i na poziv, na temelju sporazuma o jamstvu koji se sklapa s Komisijom u skladu s člankom 6.
3. Relativni udio doprinosa dotične države članice (ključ za uplatu doprinosa) u iznosu iz stavka 1. ovog članka odgovara relativnom udjelu te države članice u ukupnom BND-u Unije, kako proizlazi iz naslova „Opći prihodi” proračuna za 2023., dijela A („Financiranje godišnjeg proračuna Unije, Uvod”), tablice 4., stupca 1., koji je utvrđen u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2023., kako je konačno donesen 23. studenoga 2022.
4. Jamstva proizvode učinke za pojedinu državu članicu od datuma stupanja na snagu sporazuma o jamstvu iz članka 6. između Komisije i dotične države članice.
5. Iznosi koji proizlaze iz aktiviranja jamstava čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkom (a) podtočkom ii. Financijske uredbe za otplatu financijskih obveza koje se odnose na potporu iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe.
6. Prije aktiviranja jamstava koja daju države članice Komisija, prema vlastitom nahođenju i odgovornosti, razmatra sve mjere dostupne u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe, u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Takvo razmatranje ne utječe na činjenicu da su jamstva dana na temelju stavka 2. ovog članka neopoziva, bezuvjetna i na poziv. Pri aktiviranju jamstava Komisija, prema potrebi, obavješćuje države članice o tom razmatranju.
7. Odstupajući od članka 211. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, iznosi čiji je povrat osiguran od Ukrajine u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe vraćaju se tim državama članicama do iznosa aktiviranih jamstava država članica na temelju članka 6. točke (a) ove Uredbe.
Članak 6.
Sporazumi o jamstvu
Komisija sklapa sporazum o jamstvu sa svakom državom članicom koja daje jamstvo iz članka 5. Tim se sporazumom utvrđuju pravila kojima se uređuje jamstvo i koja su ista za sve države članice, uključujući posebno:
(a) |
odredbe kojima se utvrđuje obveza država članica da aktiviraju jamstva koja je zatražila Komisija u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1.; |
(b) |
odredbe kojima se osigurava da se jamstva aktiviraju razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa iz članka 5. stavka 3.; ključ za uplatu doprinosa prilagođava se razmjerno i na privremenoj osnovi do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica u skladu s člankom 5. stavkom 4.; |
(c) |
odredbe kojima se osigurava da je zahvaljujući aktiviranju jamstava Unija u stanju vratiti sredstva koja je na temelju članka 16. stavka 1. uzela u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija ako Ukrajina ne izvrši plaćanje, što uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja; |
(d) |
odredbe kojima se osigurava da ako država članica u cijelosti ili djelomično nije na vrijeme aktivirala jamstvo, Komisija, kako bi pokrila dio koji odgovara dotičnoj državi članici, ima pravo zatražiti aktiviranje dodatnih jamstva na jamstva koja daju druge države članice. Takva dodatna aktiviranja razmjerna su relativnom udjelu svake od drugih država članica u BND-u Unije kako je naveden u članku 5. stavku 3. i kako je prilagođen ne uzimajući u obzir relativni udio dotične države članice. Država članica koja nije aktivirala jamstvo i dalje je odgovorna za njegovo aktiviranje te je ujedno odgovorna za sve nastale troškove. Drugim državama članicama nadoknađuju se dodatni doprinosi od iznosâ čiji je povrat osigurala Komisija od države članice koja nije aktivirala jamstvo. Jamstvo čije se aktiviranje traži od pojedine države članice u svim je okolnostima ograničeno ukupnim iznosom jamstva kojim je ta država članica doprinijela na temelju sporazuma o jamstvu; |
(e) |
odredbe o uvjetima plaćanja; |
(f) |
odredbe kojima se osigurava da aktiviranje jamstva prestaje biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. |
Članak 7.
Doprinosi država članica i trećih strana
1. Države članice mogu doprinijeti instrumentu iznosima iz članka 4. stavka 2. Relativni udio doprinosa dotične države članice tim iznosima odgovara relativnom udjelu te države članice u ukupnom BND-u Unije. Za doprinose za godinu n relativni udio koji se temelji na BND-u izračunava se kao udio u ukupnom BND-u Unije, kako proizlazi iz odgovarajućeg stupca u prihodovnom dijelu zadnjeg godišnjeg proračuna Unije ili zadnje izmjene godišnjeg proračuna Unije donesenih za godinu n-1.
Potpora iz instrumenta na temelju ovog stavka na raspolaganju je u pogledu svakog iznosa utvrđenog u sporazumu između Komisije i odgovarajuće države članice nakon što taj sporazum stupi na snagu.
2. Države članice mogu doprinijeti instrumentu dodatnim iznosima, kako je navedeno u članku 4. stavku 3.
3. Doprinosi iz stavaka 1. i 2. ovog članka čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkom (a) podtočkom ii. Financijske uredbe.
4. Zainteresirane treće zemlje i strane također mogu doprinijeti bespovratnoj potpori iz instrumenta dodatnim iznosima iz članka 4. stavka 3. ove Uredbe, posebno u vezi s posebnim ciljevima iz članka 2. stavka 2. točaka (b) i (c) ove Uredbe. Ti doprinosi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Financijske uredbe.
ODJELJAK 2.
Uvjeti za potporu iz instrumenta
Članak 8.
Preduvjet za potporu iz instrumenta
1. Preduvjet za odobravanje potpore iz instrumenta jest da Ukrajina nastavi podržavati i poštovati djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te da jamči poštovanje ljudskih prava.
2. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prate ispunjavanje preduvjeta utvrđenog u stavku 1. tijekom cijelog razdoblja pružanja potpore iz instrumenta, a posebno prije isplata, propisno uzimajući u obzir, prema potrebi, Komisijino redovito izvješće o proširenju. U obzir se također uzimaju okolnosti u Ukrajini i posljedice primjene izvanrednog stanja u Ukrajini.
3. Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU (15).
Članak 9.
Memorandum o razumijevanju
1. Komisija s Ukrajinom sklapa memorandum o razumijevanju u kojem se posebno utvrđuju uvjeti politike, okvirno financijsko planiranje i zahtjevi u pogledu izvješćivanja, kako su navedeni u članku 10., s kojima potpora Unije iz instrumenta treba biti povezana.
Uvjeti politike povezuju se, prema potrebi, u kontekstu cjelokupne situacije u Ukrajini, s ciljevima i njihovom provedbom iz članka 2. odnosno članka 3. te s preduvjetom utvrđenim u članku 8. Oni uključuju predanost načelima dobrog financijskog upravljanja s naglaskom na suzbijanje korupcije, organiziranog kriminala i prijevara, izbjegavanje sukoba interesa i uspostavu transparentnog i odgovornog okvira za upravljanje sanacijom i, prema potrebi, obnovom.
2. Komisija može sredinom programskog razdoblja preispitati memorandum o razumijevanju. Komisija nakon preispitivanja može izmijeniti memorandum o razumijevanju.
3. Memorandum o razumijevanju donosi se i mijenja u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 2.
Članak 10.
Zahtjevi u pogledu izvješćivanja
1. Zahtjevi u pogledu izvješćivanja za Ukrajinu uključuju se u memorandum o razumijevanju i njima se posebno osigurava učinkovitost, transparentnost i odgovornost pri korištenju potpore iz instrumenta.
2. Komisija redovito provjerava provedbu zahtjevâ u pogledu izvješćivanja i napredak u ispunjavanju uvjeta politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima te provjere.
ODJELJAK 3.
Oslobađanje potpore iz instrumenta, procjena i obveze obavješćivanja
Članak 11.
Isplata potpore iz instrumenta
1. Podložno zahtjevima iz članka 12., Komisija potporu iz instrumenta stavlja na raspolaganje u obrocima. Komisija odlučuje o vremenskom okviru isplate svakog obroka. Obrok se može isplatiti u jednoj ili više tranši.
2. Isplatom potpore iz instrumenta upravlja Komisija na temelju svoje procjene provedbe uvjeta politike uključenih u memorandum o razumijevanju.
Članak 12.
Odluka o isplati potpore iz instrumenta
1. Ukrajina prije isplate svakog obroka podnosi zahtjev za sredstva kojem prilaže izvješće u skladu s odredbama memoranduma o razumijevanju.
2. Komisija odlučuje o isplati obrokâ podložno njezinoj procjeni sljedećih zahtjeva:
(a) |
ispunjenje preduvjeta utvrđenog u članku 8.; |
(b) |
zadovoljavajuće ispunjenje zahtjeva u pogledu izvješćivanja dogovorenih u memorandumu o razumijevanju; |
(c) |
zadovoljavajući napredak u provedbi uvjeta politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. |
3. Prije isplate maksimalnog iznosa potpore iz instrumenta Komisija provjerava jesu li ispunjeni svi uvjeti politike utvrđeni u memorandumu o razumijevanju.
Članak 13.
Smanjenje, suspenzija i ukidanje potpore iz instrumenta
1. Ako se potrebe Ukrajine za financiranjem tijekom razdoblja isplate potpore Unije iz instrumenta znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija može smanjiti iznos potpore, potporu suspendirati ili je ukinuti.
2. Ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 12. stavku 2., Komisija suspendira ili ukida isplatu potpore iz instrumenta.
Članak 14.
Procjena provedbe potpore iz instrumenta
Tijekom provedbe instrumenta Komisija s pomoću operativne procjene, koja se može provesti zajedno s operativnom procjenom predviđenom odlukama (EU) 2022/1201 i (EU) 2022/1628, procjenjuje kvalitetu ukrajinskih financijskih propisa, administrativne postupke te mehanizme unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za potporu iz instrumenta.
Članak 15.
Obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća
Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s potporom Unije iz instrumenta, među ostalim o njezinim isplatama, te o razvoju događaja u vezi s operacijama iz članka 11., i pravovremeno tim institucijama dostavlja relevantne dokumente. U slučaju suspenzije ili ukidanja na temelju članka 13. stavka 2., Komisija bez odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima za suspenziju ili ukidanje.
POGLAVLJE II.
POSEBNE ODREDBE U VEZI S PROVEDBOM POTPORE
Članak 16.
Operacije uzimanja i davanja zajmova
1. Radi financiranja potpore iz instrumenta u obliku zajmova Komisija je ovlaštena u ime Unije uzeti u zajam potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih institucija u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe.
2. Detaljni uvjeti potpore iz instrumenta u obliku zajmova utvrđuju se u sporazumu o zajmu u skladu s člankom 220. Financijske uredbe koji sklapaju Komisija i Ukrajina. Zajmovi traju najviše 35 godina.
3. Odstupajući od članka 31. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) 2021/947, makrofinancijska pomoć koja se pruža Ukrajini u obliku zajmova iz instrumenta ne podupire se Jamstvom za vanjsko djelovanje.
Ne izdvajaju se rezervacije za zajmove na temelju ove Uredbe i, odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, ne određuje se stopa rezervacija kao postotak iznosa iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe.
Članak 17.
Subvencija kamatnih stopa
1. Odstupajući od članka 220. stavka 5. točke (e) Financijske uredbe i podložno raspoloživim sredstvima, Unija u pogledu zajmova na temelju ove Uredbe može snositi kamate odobravanjem subvencije kamatnih stopa i pokriti administrativne troškove povezane s uzimanjem i davanjem zajmova, osim troškova povezanih s prijevremenom otplatom zajma.
2. Ukrajina svake godine od Unije može zatražiti subvenciju kamatnih stopa i pokrivanje administrativnih troškova.
Članak 18.
Sporazum o financiranju za bespovratnu potporu
Pojedinosti o uvjetima bespovratne potpore iz članka 4. stavka 3. ove Uredbe utvrđuju se u sporazumu o financiranju koji sklapaju Komisija i Ukrajina. Odstupajući od članka 220. stavka 5. Financijske uredbe, sporazum o financiranju sadržava samo odredbe iz članka 220. stavka 5. točaka (a), (b) i (c) te uredbe. Sporazum o financiranju uključuje odredbe o zaštiti financijskih interesa Unije, provjerama, revizijama, sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti te povratu sredstava.
POGLAVLJE III.
ZAJEDNIČKE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 19.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 20.
Godišnje izvješće
1. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja procjenu provedbe poglavlja I. ove Uredbe, uključujući evaluaciju te provedbe. U tom se izvješću:
(a) |
ispituje napredak u provedbi potpore Unije iz instrumenta; |
(b) |
procjenjuje gospodarsko stanje i izgledi Ukrajine, kao i provedba zahtjeva i uvjeta iz poglavlja I. odjeljka 2. ove Uredbe; |
(c) |
navodi poveznica između zahtjeva i uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne makrofinancijske situacije Ukrajine te Komisijinih odluka o isplati obrokâ potpore iz instrumenta. |
2. Najkasnije dvije godine nakon završetka razdoblja raspoloživosti Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene potpore Unije iz instrumenta te mjera u kojoj se njome doprinijelo ciljevima pomoći.
Članak 21.
Završne odredbe
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 14. prosinca 2022.
Za Europski parlament
Predsjednica
R. METSOLA
Za Vijeće
Predsjednik
M. BEK
(1) Stajalište Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 10. prosinca 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(2) Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (SL L 161, 29.5.2014., str. 3.).
(3) Odluka (EU) 2022/313 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. veljače 2022. o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini (SL L 55, 28.2.2022., str. 4.).
(4) Odluka (EU) 2022/1201 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2022. o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini (SL L 186, 13.7.2022., str. 1.).
(5) Odluka (EU) 2022/1628 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. rujna 2022. o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 (SL L 245, 22.9.2022., str. 1.).
(6) Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (SL L 102, 24.3.2021., str. 14.).
(7) Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/1968 od 17. listopada 2022. o misiji Europske unije za vojnu pomoć za potporu Ukrajini (EUMAM Ukraine) (SL L 270, 18.10.2022., str. 85.).
(8) Uredba (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 185, 26.5.2021., str. 1.).
(9) Uredba (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (SL L 209, 14.6.2021., str. 1.)
(10) Uredba Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (SL L 163, 2.7.1996., str. 1.).
(11) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
(12) Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).
(13) Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).
(14) Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
(15) Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o utvrđivanju ustroja i rada Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).
Pogledajte npr. Zakon o radu
Zahvaljujemo na odazivu :) Sav prihod ide u održavanje i razvoj.