REGISTAR ZAKONODAVSTVA EU - EU10 Ekonomska i monetarna politika i sloboda kretanja kapitala
Službeni link: 32013R0473 verzija: 27.05.2013. na snazi od 30.05.2013.
* Na eur-lex nema službenog hrvatskog prijevoda, tekst preveden strojno, koristit na vlastitu odgovornost – provjerite ovdje.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 136. u kombinaciji s njegovim člankom 121. stavkom 6.,
Uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
Nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke ( 1 ) ,
Postupajući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom ( 2 ) ,
Dok:
(1) |
Ugovor o funkcioniranju Europske unije (TFEU) zahtijeva da države članice svoje ekonomske politike smatraju predmetom od zajedničkog interesa, da njihove proračunske politike budu vođene potrebom za zdravim javnim financijama i da njihove ekonomske politike ne riskiraju ugrožavanje ispravno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. |
(2) |
Pakt o stabilnosti i rastu (SGP) ima za cilj osigurati proračunsku disciplinu u cijeloj Uniji i postavlja okvir za sprječavanje i ispravljanje prekomjernih državnih deficita. Temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i za snažan održivi rast potkrijepljen financijskom stabilnošću, čime se podupire postizanje ciljeva Unije za održivi rast i radna mjesta. Pakt stabilnosti i rasta uključuje sustav multilateralnog nadzora utvrđen Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora proračunskog stanja i nadzora i koordinacije ekonomskih politika ( 3 ) te postupak za izbjegavanje prekomjerni državni deficit utvrđen u članku 126. UFEU-a i dodatno preciziran u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjavanju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita ( 4 ) . Pakt stabilnosti i rasta dodatno je ojačan Uredbom (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća ( 5 ) i Uredbom Vijeća (EU) br. 1177/2011 ( 6 ) . 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju ( 7 ) dodan je sustav učinkovitih, preventivnih i postupnih mehanizama provedbe u obliku nametanje sankcija državama članicama čija je valuta euro. |
(3) |
Jačanje SGP-a poboljšalo je smjernice dane državama članicama u vezi s razboritim fiskalnim politikama, a za države članice čija je valuta euro pojačalo je i učinilo automatiziranijim nametanje sankcija za nepridržavanje razborite fiskalne politike -stvaranje, kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti. Te su odredbe stvorile sveobuhvatniji okvir. |
(4) |
Kako bi se osigurala tješnja koordinacija ekonomskih politika i održiva konvergencija gospodarskih rezultata država članica, Europski semestar, kako je utvrđeno u članku 2.-a Uredbe (EZ) br. 1466/97, pruža okvir za koordinaciju ekonomskih politika. Europski semestar uključuje formuliranje i nadzor provedbe širokih smjernica ekonomskih politika država članica i Unije (široke smjernice ekonomske politike) u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a; formuliranje i ispitivanje provedbe smjernica za zapošljavanje koje države članice moraju uzeti u obzir u skladu s člankom 148. stavkom 2. UFEU-a (smjernice za zapošljavanje); podnošenje i procjena programa stabilnosti ili konvergencije država članica prema toj Uredbi; podnošenje i procjena nacionalnih reformskih programa država članica koji podupiru strategiju Unije za rast i radna mjesta i koji su uspostavljeni u skladu sa širokim gospodarskim smjernicama, sa smjernicama za zapošljavanje i općim smjernicama za države članice koje izdaje Komisija (godišnji pregled rasta ) i Europsko vijeće na početku godišnjeg ciklusa nadzora; i nadzor radi sprječavanja i ispravljanja makroekonomskih neravnoteža prema Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža ( 8 ) . Prema potrebi, mišljenja izdana u kontekstu programa gospodarskog partnerstva, kako je utvrđeno ovom Uredbom, također bi se trebala uzeti u obzir. |
(5) |
Kako bi Unija izašla jača iz krize, kako unutarnje tako i na međunarodnoj razini, jačanjem konkurentnosti, produktivnosti, potencijala rasta, socijalne kohezije i ekonomske konvergencije, Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 17. lipnja 2010. usvojilo novu Unijinu strategija za rast i zapošljavanje koja također sadrži ciljeve u područjima siromaštva, obrazovanja, inovacija i okoliša. |
(6) |
Kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije, UFEU dopušta donošenje posebnih mjera u europodručju koje nadilaze odredbe primjenjive na sve države članice radi jačanja koordinacije i nadzora njihove proračunske discipline. Takva pojačana koordinacija i nadzor trebali bi biti popraćeni odgovarajućim uključivanjem Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata prema potrebi. Trebalo bi aktivno koristiti, prema potrebi i potrebi, posebne mjere predviđene člankom 136. UFEU-a. |
(7) |
Primjena ove Uredbe trebala bi biti u potpunosti u skladu s člankom 152. UFEU-a, a preporuke izdane u skladu s ovom Uredbom trebale bi poštovati nacionalnu praksu i institucije za određivanje plaća. Ova Uredba uzima u obzir članak 28. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i, sukladno tome, ne utječe na pravo na pregovaranje, sklapanje ili provedbu kolektivnih ugovora ili na poduzimanje kolektivnih radnji u skladu s nacionalnim pravom i praksom. |
(8) |
Članak 9. UFEU-a predviđa da Unija pri definiranju i provedbi svojih politika i aktivnosti uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom odgovarajuće socijalne zaštite, borbom protiv socijalne isključenosti i visokom stupanj obrazovanja, osposobljenosti i zaštite zdravlja ljudi. |
(9) |
Postupno ojačani nadzor i koordinacija, kako je navedeno u ovoj Uredbi, dodatno će dovršiti Europski semestar za koordinaciju ekonomske politike, dopunit će postojeće odredbe Pakta o stabilnosti i rastu i ojačati nadzor proračunskih i ekonomskih politika u državama članicama čija je valuta euro. Postupno poboljšani postupak praćenja trebao bi pridonijeti boljim proračunskim i gospodarskim rezultatima, makrofinancijskoj stabilnosti i ekonomskoj konvergenciji, u korist svih država članica čija je valuta euro. Kao dio postupno ojačanog procesa, pomnije praćenje posebno je vrijedno državama članicama koje podliježu postupku prekomjernog deficita. |
(10) |
Pristrane i nerealne makroekonomske i proračunske prognoze mogu znatno ugroziti učinkovitost proračunskog planiranja i, posljedično, narušiti predanost proračunskoj disciplini. Nepristrane i realne makroekonomske prognoze mogu dati neovisna tijela ili tijela koja imaju funkcionalnu autonomiju u odnosu na proračunska tijela države članice i koja su potkrijepljena nacionalnim pravnim odredbama koje osiguravaju visok stupanj funkcionalne autonomije i odgovornosti. Takve bi se prognoze trebale koristiti tijekom cijelog proračunskog postupka. |
(11) |
Snažne javne financije najbolje je osigurati u fazi planiranja, a velike pogreške treba identificirati što je prije moguće. Države članice trebale bi imati koristi ne samo od postavljanja vodećih načela i proračunskih ciljeva, već i od sinkroniziranog praćenja svojih proračunskih politika. |
(12) |
Uspostavljanje zajedničkog proračunskog vremenskog okvira za države članice čija je valuta euro trebalo bi bolje uskladiti ključne korake u pripremi nacionalnih proračuna, pridonoseći tako učinkovitosti Pakta o stabilnosti i rastu i Europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike. To bi trebalo dovesti do jače sinergije olakšavanjem koordinacije politika među državama članicama čija je valuta euro i osiguravanjem da su preporuke Vijeća i Komisije na odgovarajući način integrirane u proračunski postupak država članica. Taj bi postupak trebao biti u skladu s okvirom za koordinaciju ekonomske politike u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora koji uključuje, posebno, opće smjernice za države članice koje izdaju Komisija i Europsko vijeće na početku ciklusa. Proračunske politike država članica trebale bi biti u skladu s preporukama izdanim u kontekstu Pakta stabilnosti i rasta i, prema potrebi, s preporukama izdanim u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, uključujući postupak za makroekonomske neravnoteže kako je utvrđen Uredbom (EU) br. 1176 /2011, te s mišljenjima o programima gospodarskog partnerstva, kako je utvrđeno ovom Uredbom. |
(13) |
Kao prvi korak tog zajedničkog proračunskog vremenskog okvira, države članice trebale bi objaviti svoje nacionalne srednjoročne fiskalne planove u isto vrijeme kada i svoje programe stabilnosti, po mogućnosti do 15. travnja, a najkasnije do 30. travnja. Ti bi fiskalni planovi trebali sadržavati naznake o tome kako se očekuje da će reforme i utvrđene mjere doprinijeti postizanju ciljeva i nacionalnih obveza utvrđenih u okviru strategije Unije za rast i radna mjesta. Nacionalni srednjoročni fiskalni plan i program stabilnosti mogu biti isti dokument. |
(14) |
Jedna važna prekretnica tog zajedničkog proračunskog roka trebala bi biti objava nacrta proračuna središnje države do 15. listopada. Budući da se usklađenost s pravilima SGP-a treba osigurati na razini opće države, a postizanje proračunskih ciljeva zahtijeva dosljedno planiranje proračuna u svim podsektorima opće države, objava nacrta proračuna središnje države trebala bi biti popraćena objavom glavnih parametara nacrta proračuna svih ostalih podsektora opće države. Takvi bi parametri trebali uključivati, posebno, predviđene proračunske rezultate ostalih podsektora, glavne pretpostavke na kojima se temelje te projekcije i razloge za očekivane promjene u odnosu na pretpostavke programa stabilnosti. |
(15) |
Zajednički proračunski raspored također predviđa usvajanje ili utvrđivanje proračuna svake godine do 31. prosinca zajedno s ažuriranim glavnim proračunskim parametrima za ostale podsektore opće države. Ako se, iz objektivnih razloga koji su izvan kontrole vlade, proračun ne usvoji do 31. prosinca, potrebno je uspostaviti reverzibilne proračunske postupke kako bi se osiguralo da vlada i dalje može izvršavati svoje osnovne dužnosti. Takvi aranžmani mogu uključivati provedbu vladinog nacrta proračuna, proračuna odobrenog prethodne godine ili posebnih mjera koje je odobrio parlament. |
(16) |
U cilju bolje koordinacije planiranja izdavanja državnog duga, države članice trebale bi ex ante izvijestiti Euroskupinu i Komisiju o svojim planovima izdavanja javnog duga. |
(17) |
Usklađenost s učinkovitim fiskalnim okvirima koji se temelje na pravilima može biti važno u pružanju podrške zdravim i održivim fiskalnim politikama. Direktivom Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica ( 9 ) utvrđeno je da praćenje usklađenosti s numeričkim fiskalnim pravilima za pojedinu državu trebaju podržavati na nacionalnoj razini neovisna tijela ili tijela koja imaju funkcionalnu autonomiju . Važno je napomenuti da s obzirom na raznolikost mogućih i postojećih rješenja, iako to nije poželjna opcija, trebalo bi biti moguće da više od jednog neovisnog tijela bude zaduženo za praćenje usklađenosti s tim pravilima sve dok postoji jasna raspodjela odgovornost i sve dok nema preklapanja nadležnosti nad određenim aspektima praćenja. Treba izbjegavati pretjeranu institucionalnu fragmentaciju zadataka praćenja. Kako bi nadzorna tijela učinkovito ispunila svoj mandat, nacionalne zakonske odredbe koje osiguravaju visok stupanj funkcionalne autonomije i odgovornosti trebale bi poduprijeti takva tijela. Dizajn tih nadzornih tijela trebao bi uzeti u obzir postojeće institucionalno okruženje i administrativnu strukturu dotične države članice. Konkretno, trebalo bi biti moguće dodijeliti funkcionalnu autonomiju odgovarajućem subjektu postojeće institucije pod uvjetom da je takav subjekt određen za obavljanje posebnih zadataka praćenja, da ima poseban statutarni režim i da je u skladu s drugim načelima navedenim u ovoj uvodnoj izjavi. |
(18) |
Ova Uredba državama članicama ne nameće dodatne zahtjeve ili obveze u pogledu numeričkih fiskalnih pravila za pojedinu zemlju. Čvrsta numerička fiskalna pravila specifična za pojedinu državu koja su u skladu s proračunskim ciljevima na razini Unije i koja nadziru neovisna tijela kamen su temeljac ojačanog okvira Unije za proračunski nadzor. Pravila kojih bi se ta tijela trebala pridržavati i njihove posebne zadaće utvrđeni su ovom Uredbom. |
(19) |
Države članice čija je valuta euro posebno su podložne učincima prelijevanja međusobnih proračunskih politika. Države članice čija je valuta euro trebale bi se međusobno konzultirati s Komisijom i međusobno prije donošenja bilo kakvih velikih planova reforme fiskalne politike s mogućim učincima prelijevanja, kako bi se omogućila procjena mogućeg utjecaja na europodručje u cjelini. Također bi svoje proračunske planove trebali smatrati zajedničkim interesom i podnijeti ih Komisiji radi praćenja prije nego što postanu obvezujući. Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala predložiti smjernice u obliku usklađenog okvira za specifikaciju sadržaja nacrta proračunskih planova. |
(20) |
U iznimnim slučajevima kada, nakon savjetovanja s dotičnom državom članicom, Komisija u nacrtu proračunskog plana utvrdi posebno ozbiljno nepoštivanje obveza proračunske politike utvrđenih Paktom stabilnosti i rasta, Komisija bi u svom mišljenju o nacrtu proračunskog plana trebala zatražiti revidirani nacrt proračunskog plana, u skladu s ovom Uredbom. To će posebno biti slučaj kada bi provedba nacrta proračunskog plana dovela u opasnost financijsku stabilnost dotične države članice ili rizik da ugrozi ispravno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije, ili kada bi provedba nacrta proračunskog plana plana za posljedicu ima očito značajno kršenje preporuka koje je usvojilo Vijeće u okviru SGP-a. |
(21) |
Mišljenje Komisije o nacrtu proračunskog plana trebalo bi donijeti što je prije moguće, au svakom slučaju do kraja studenoga, uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće, posebni nacionalni fiskalni raspored i parlamentarne postupke, kako bi se osiguralo da politika Unije smjernice u proračunskom području mogu se na odgovarajući način integrirati u pripreme nacionalnog proračuna. Konkretno, mišljenje bi trebalo sadržavati procjenu rješavaju li proračunski planovi na odgovarajući način preporuke izdane u kontekstu Europskog semestra u proračunskom području. Na zahtjev parlamenta dotične države članice ili Europskog parlamenta, Komisija bi trebala biti spremna iznijeti svoje mišljenje parlamentu koji podnosi zahtjev, nakon što bude javno objavljeno. Države članice pozvane su da uzmu u obzir, u postupku donošenja svojih zakona o proračunu, mišljenje Komisije o svom nacrtu proračunskog plana. |
(22) |
Mjera u kojoj je to mišljenje uzeto u obzir u zakonu o proračunu države članice trebala bi biti dio procjene, ako i kada su ispunjeni uvjeti, što dovodi do odluke o postojanju prekomjernog deficita u dotičnoj državi članici. U takvom slučaju nepoštivanje ranih smjernica Komisije trebalo bi se smatrati otegotnim faktorom. |
(23) |
Također, na temelju ukupne ocjene nacrta proračunskih planova Komisije, Euroskupina bi trebala raspravljati o proračunskoj situaciji i izgledima za europodručje u cjelini. |
(24) |
Države članice čija je valuta euro i koje podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita trebalo bi pomnije pratiti kako bi se osigurala potpuna, održiva i pravovremena korekcija prekomjernog deficita. Pomnije praćenje pomoću dodatnih zahtjeva za izvješćivanje trebalo bi osigurati prevenciju i ranu korekciju svih odstupanja od preporuka Vijeća za ispravljanje prekomjernog deficita. Takvo praćenje trebalo bi dopuniti odredbe navedene u Uredbi (EZ) br. 1467/97. Ti bi dodatni zahtjevi za izvješćivanje trebali biti razmjerni fazi postupka kojoj podliježe država članica, prema članku 126. UFEU-a. Kao prvi korak, predmetna bi država članica trebala provesti sveobuhvatnu procjenu izvršenja proračuna tijekom godine za opću državu i njezine podsektore, posebno uzimajući u obzir financijske rizike povezane s nepredviđenim obvezama s potencijalno velikim učincima na javne proračune. |
(25) |
Dodatni zahtjevi za izvješćivanje za države članice čija je valuta euro i koje podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita trebali bi omogućiti bolju razmjenu informacija između dotičnih država članica i Komisije te, kao posljedicu, prepoznavanje rizika u usklađenosti s država članica s rokom koji je odredilo Vijeće da ispravi svoj prekomjerni deficit. U slučaju utvrđivanja takvih rizika, Komisija bi trebala izdati preporuku dotičnoj državi članici u kojoj se navode odgovarajuće mjere koje treba poduzeti u zadanom roku. Na zahtjev, Komisija bi trebala predstaviti svoju preporuku parlamentu dotične države članice. Usklađenost s preporukom trebala bi dovesti do promptne korekcije svih kretanja koja ugrožavaju smanjenje prekomjernog deficita u utvrđenom roku. |
(26) |
Procjena usklađenosti s preporukom Komisije trebala bi biti dio stalne procjene djelotvornih mjera za ispravljanje prekomjernog deficita koju provodi Komisija. Prilikom odlučivanja o tome jesu li poduzete učinkovite mjere za ispravljanje prekomjernog deficita, Vijeće bi svoju odluku također trebalo temeljiti na tome je li država članica postupila u skladu s preporukom Komisije ili ne, uzimajući u obzir članak 3. stavak 5. i članak 5. stavak 2. 1467/97 Uredbe (EZ) br. |
(27) |
Uistinu, Uredba (EZ) br. 1467/97, koja detaljno utvrđuje postupak u slučaju prekomjernog deficita na temelju članka 126. UFEU-a, sadrži elemente fleksibilnosti koji omogućuju uzimanje u obzir neočekivanih negativnih gospodarskih događaja. Članak 3. stavak 5. i članak 5. stavak 2. te Uredbe propisuju da ako su poduzete učinkovite mjere u skladu s preporukom iz članka 126. stavka 7. UFEU-a ili odluke o davanju obavijesti iz članka 126. stavka 9. UFEU-a, , a neočekivani nepovoljni gospodarski događaji s velikim nepovoljnim posljedicama za državne financije dogode se nakon donošenja te preporuke ili odluke o davanju obavijesti, Vijeće može odlučiti, na preporuku Komisije, usvojiti revidiranu preporuku prema članku 126. stavku 7. UFEU-a. ili revidirana odluka o davanju obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a. Revidirana preporuka ili revidirana odluka o davanju obavijesti, uzimajući u obzir relevantne čimbenike iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1467/97, može posebno produžiti rok za korekciju prekomjernog deficita za jedan godine u pravilu. Vijeće bi trebalo procijeniti postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja s velikim nepovoljnim posljedicama za državne financije u odnosu na ekonomske prognoze u svojoj početnoj preporuci ili odluci o davanju obavijesti. U slučaju ozbiljnog gospodarskog pada u europodručju ili u Uniji kao cjelini, Vijeće također može odlučiti, na preporuku Komisije, usvojiti revidiranu preporuku prema članku 126. stavku 7. UFEU-a ili revidiranu odluku o dati obavijest na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost. Nadalje, članak 2. stavak 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 propisuje da se pri provedbi referentne vrijednosti prilagodbe omjera duga u obzir uzima utjecaj ciklusa na tempo smanjenja duga. Stoga se ne bi smatralo da je država članica prekršila kriterij duga utvrđen u članku 126. stavku 2. točki (b) UFEU-a ako je to samo zbog negativnih cikličkih uvjeta. |
(28) |
Također, budući da proračunske mjere mogu biti nedostatne da osiguraju trajnu korekciju prekomjernog deficita, države članice čija je valuta euro i podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita trebale bi predstaviti program gospodarskog partnerstva s pojedinostima mjera politike i strukturnih reformi potrebnih za osiguranje učinkovito i trajno ispravljanje prekomjernog deficita, nadovezujući se na najnovije ažuriranje svog nacionalnog reformskog programa i svog programa stabilnosti. |
(29) |
Nadalje, jačanje gospodarskog upravljanja uključivalo je bliži dijalog s Europskim parlamentom. Priznajući da su partneri Europskog parlamenta u okviru dijaloga relevantne institucije Unije i njihovi predstavnici, nadležni odbor Europskog parlamenta može ponuditi priliku za sudjelovanje u razmjeni mišljenja državi članici koja je predmet preporuke Komisije ili mišljenja Vijeća u skladu s ovom Uredbom. Sudjelovanje države članice u takvoj razmjeni mišljenja je dobrovoljno. |
(30) |
Kako bi se odredio opseg obveza izvješćivanja za države članice koje podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebala bi biti delegirana na Komisiju u pogledu sadržaja i opsega takvog izvješćivanja. Od posebne je važnosti da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom svog pripremnog rada, uključujući na razini stručnjaka. Komisija bi prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati istodoban, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
(31) |
Ovlast za donošenje mišljenja o programima gospodarskog partnerstva, kako je utvrđeno ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti Vijeću. Ta su mišljenja komplementarna postupku u vezi s prekomjernim deficitom utvrđenim člankom 126. UFEU-a u skladu s kojim Vijeće odlučuje o postojanju prekomjernog deficita i mjerama potrebnim da se on zaustavi. |
(32) |
Podsjećajući na važnost zdravih javnih financija, strukturnih reformi i ciljanih ulaganja za održivi rast, šefovi država i vlada država članica potpisali su 29. lipnja 2012. Sporazum za rast i radna mjesta, pokazujući svoju odlučnost da potaknu rast koji otvara nova radna mjesta paralelno s njihovu predanost zdravim javnim financijama. Sporazum posebno uključuje mjere za poticanje financiranja gospodarstva. 120 000 milijuna EUR (što odgovara otprilike 1 % bruto nacionalnog dohotka Unije) mobilizira se za mjere brzog rasta. Kao što je preporučeno u godišnjem pregledu rasta u 2012. i 2013., države članice trebale bi težiti održavanju odgovarajućeg tempa fiskalne konsolidacije uz očuvanje ulaganja s ciljem postizanja ciljeva Europe 2020. za rast i radna mjesta. |
(33) |
Komisija prati učinak strogih proračunskih ograničenja na javne rashode koji potiču rast i na javna ulaganja. Fiskalni okvir Unije nudi prostor za uravnoteženje priznavanja potreba za produktivnim javnim ulaganjima s ciljevima fiskalne discipline: uz potpuno poštovanje SGP-a, mogućnosti koje nudi postojeći fiskalni okvir Unije za uravnoteženje potreba za produktivnim javnim ulaganjima s ciljevima fiskalne discipline mogu se iskoristiti u preventivni dio SGP-a. Komisija je najavila svoju namjeru da izvijesti o opsegu mogućeg djelovanja unutar granica postojećeg fiskalnog okvira Unije. |
(34) |
Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenog 2012. s preporukama Komisiji o izvješću predsjednika Europskog vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” i priopćenju Komisije od 28. studenoga 2012. pod naslovom „Nacrt za duboku i istinsku EMU” prikazuju stajališta Europskog parlamenta i Komisije o koracima potrebnim za postizanje dublje i bolje integrirane ekonomske i monetarne unije. Nakon izvješća „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, Europsko vijeće je u svojim zaključcima iz prosinca 2012. iznijelo svoja stajališta o nizu pitanja s ciljem daljnjeg jačanja EMU-a, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
* Na eur-lex nema službenog hrvatskog prijevoda, tekst preveden strojno, koristit na vlastitu odgovornost – provjerite ovdje.
POGLAVLJE I
OPĆE ODREDBE
Članak 1
Predmet i djelokrug
1. Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe za pojačano praćenje proračunskih politika u europodručju i za osiguravanje da su nacionalni proračuni u skladu sa smjernicama ekonomske politike izdanim u kontekstu Pakta o stabilnosti i rastu i Europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike, putem:
(a) |
nadopunjavanje europskog semestra, kako je utvrđeno u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 1466/97, zajedničkim proračunskim rokovima; |
(b) |
dopunjavanje postupka za sprječavanje i ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1176/2011; |
(c) |
dopunjavanje multilateralnog sustava nadzora proračunskih politika, kako je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1466/97, dodatnim zahtjevima za praćenjem kako bi se osiguralo da su preporuke politike Unije u proračunskom području na odgovarajući način integrirane u pripreme nacionalnog proračuna; |
(d) |
dopunjavanje postupka za ispravljanje prekomjernog deficita države članice, kako je utvrđeno člankom 126. UFEU-a i Uredbom (EZ) br. 1467/97, s bližim praćenjem proračunskih politika država članica koje podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita kako bi se osiguralo pravovremeno i trajnu korekciju prekomjernog deficita; |
(To je) |
jamčenje dosljednosti između proračunskih politika i mjera i reformi poduzetih u kontekstu postupka za sprječavanje i ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1176/2011 i, prema potrebi, u kontekstu programa gospodarskog partnerstva kao iz članka 9. |
2. Primjena ove Uredbe u potpunosti je u skladu s člankom 152. UFEU-a, a preporuke izdane u skladu s ovom Uredbom poštuju nacionalnu praksu i institucije za određivanje plaća. U skladu s člankom 28. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, ova Uredba ne utječe na pravo na pregovaranje, sklapanje ili provedbu kolektivnih ugovora ili na poduzimanje kolektivnih radnji u skladu s nacionalnim pravom i praksom.
3. Ova se Uredba primjenjuje na države članice čija je valuta euro.
Članak 2
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„neovisna tijela” znači tijela koja su strukturno neovisna ili tijela koja imaju funkcionalnu autonomiju u odnosu na proračunska tijela države članice i koja su potkrijepljena nacionalnim zakonskim odredbama koje osiguravaju visok stupanj funkcionalne autonomije i odgovornosti, uključujući:
|
(b) |
„neovisne makroekonomske prognoze” znači makroekonomske prognoze koje su izradila ili odobrila neovisna tijela; |
(c) |
„srednjoročni proračunski okvir” znači srednjoročni proračunski okvir kako je opisan u članku 2. točki (e) Direktive 2011/85/EU; |
(d) |
„program stabilnosti” znači program stabilnosti kako je opisano u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97. |
Kako bi se osigurala dosljednost među neovisnim makroekonomskim prognozama iz točke (b) prvog podstavka, države članice i Komisija, najmanje jednom godišnje, sudjeluju u tehničkom dijalogu u vezi s pretpostavkama na kojima se temelji priprema makroekonomskih i proračunskih prognoza. u skladu s člankom 4. stavkom 5. Direktive 2011/85/EU.
2. Definicije „sektora opće države” i „podsektora sektora opće države”, navedene u točki 2.70. Dodatka A Uredbe (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računi u Zajednici ( 10 ) također se primjenjuju na ovu Uredbu.
3. Primjena ove Uredbe ne dovodi u pitanje članak 9. UFEU-a.
POGLAVLJE II
KOORDINACIJA EKONOMSKE POLITIKE
Članak 3
Dosljednost s okvirom za koordinaciju ekonomske politike
Proračunski postupak država članica mora biti u skladu sa:
(1) |
okvir za koordinaciju ekonomske politike u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, koji uključuje, posebno, opće smjernice za države članice koje izdaju Komisija i Europsko vijeće na početku ciklusa; |
(2) |
preporuke izdane u kontekstu SGP-a; |
(3) |
prema potrebi, preporuke izdane u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, uključujući postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža kako je utvrđen Uredbom (EU) br. 1176/2011; i |
(4) |
prema potrebi, mišljenja o programima gospodarskog partnerstva, kako je navedeno u članku 9. |
POGLAVLJE III
ZAJEDNIČKE PRORAČUNSKE ODREDBE
Članak 4
Zajednički proračunski rok
1. Države članice, u kontekstu europskog semestra, objavljuju svoje nacionalne srednjoročne fiskalne planove u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim okvirom, po mogućnosti do 15. travnja, ali najkasnije do 30. travnja svake godine. Takvi planovi uključuju barem sve informacije koje treba dostaviti u njihovim programima stabilnosti i bit će predstavljeni zajedno s njihovim nacionalnim programima reformi i programima stabilnosti. Takvi planovi moraju biti u skladu s okvirom za koordinaciju ekonomske politike u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, koji uključuje, posebno, opće smjernice za države članice koje izdaju Komisija i Europsko vijeće na početku ciklusa. One također moraju biti u skladu s preporukama izdanim u kontekstu Pakta stabilnosti i rasta i, prema potrebi, s preporukama izdanim u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, uključujući postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža kako je utvrđen Uredbom (EU) br. 1176/2011 te s mišljenjima o programima gospodarskog partnerstva iz članka 9.
Nacionalni srednjoročni fiskalni planovi i nacionalni programi reformi uključuju naznake o tome kako se očekuje da će utvrđene reforme i mjere doprinijeti postizanju ciljeva i nacionalnih obveza utvrđenih u okviru strategije Unije za rast i zapošljavanje. Nadalje, nacionalni srednjoročni fiskalni planovi ili nacionalni programi reformi uključuju naznake o očekivanim ekonomskim povratima na projekte javnih ulaganja koji se ne odnose na obranu i koji imaju značajan proračunski učinak. Nacionalni srednjoročni fiskalni planovi i programi stabilnosti mogu biti isti dokument.
2. Nacrt proračuna za narednu godinu za središnju državu i glavni parametri nacrta proračuna za sve ostale podsektore opće države objavljuju se svake godine najkasnije do 15. listopada.
3. Proračun za središnju državu usvaja se ili utvrđuje i objavljuje svake godine najkasnije do 31. prosinca zajedno s ažuriranim glavnim proračunskim parametrima za ostale podsektore opće države. Države članice moraju uspostaviti reverzibilne proračunske postupke koji se primjenjuju ako se, iz objektivnih razloga koji su izvan kontrole vlade, proračun ne usvoji ili utvrdi i objavi do 31. prosinca.
4. Nacionalni srednjoročni fiskalni planovi i nacrti proračuna iz stavaka 1. i 2. temelje se na neovisnim makroekonomskim predviđanjima i navode je li proračunska predviđanja izradilo ili odobrilo neovisno tijelo. Te se prognoze objavljuju zajedno s nacionalnim srednjoročnim fiskalnim planovima i nacrtima proračuna na kojima se temelje.
Članak 5
Neovisna tijela koja nadziru poštivanje fiskalnih pravila
1. Države članice moraju uspostaviti neovisna tijela za praćenje usklađenosti sa:
(a) |
numerička fiskalna pravila koja u nacionalne proračunske procese uključuju njihov srednjoročni proračunski cilj kako je utvrđeno u članku 2.a Uredbe (EZ) br. 1466/97; |
(b) |
numerička fiskalna pravila kako je navedeno u članku 5. Direktive 2011/85/EU. |
2. Ta tijela, prema potrebi, daju javne procjene u pogledu nacionalnih fiskalnih pravila, između ostalog u vezi s:
(a) |
pojavu okolnosti koje dovode do aktiviranja mehanizma korekcija za slučajeve značajnog uočenog odstupanja od srednjoročnog cilja ili puta prilagodbe prema njemu u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97; |
(b) |
odvija li se proračunski ispravak u skladu s nacionalnim pravilima i planovima; |
(c) |
svaka pojava ili prestanak okolnosti iz desetog podstavka članka 5. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97 koje mogu dopustiti privremeno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja ili prilagodbe prema njemu, pod uvjetom da je takav odstupanje ne ugrožava fiskalnu održivost u srednjem roku. |
POGLAVLJE IV
PRAĆENJE I OCJENA NACRTA PRORAČUNSKIH PLANOVA DRŽAVA ČLANICA
Članak 6
Zahtjevi za praćenje
1. Države članice svake godine do 15. listopada dostavljaju Komisiji i Euroskupini nacrt proračunskog plana za narednu godinu. Taj nacrt proračunskog plana mora biti u skladu s preporukama izdanim u kontekstu Pakta stabilnosti i rasta i, prema potrebi, s preporukama izdanim u kontekstu godišnjeg ciklusa nadzora, uključujući postupak za makroekonomske neravnoteže kako je utvrđen Uredbom (EU) br. 1176/ 2011., te s mišljenjima na programe gospodarskog partnerstva iz čl.9.
2. Čim se nacrti proračunskih planova iz stavka 1. dostave Komisiji, oni se objavljuju.
3. Nacrt proračunskog plana sadrži sljedeće podatke za narednu godinu:
(a) |
ciljani proračunski saldo za opću državu kao postotak bruto domaćeg proizvoda (BDP), raščlanjen po podsektorima opće države; |
(b) |
projekcije pri nepromijenjenim politikama za rashode i prihode kao postotak BDP-a za opću državu i njihove glavne komponente, uključujući bruto investicije u fiksni kapital; |
(c) |
ciljani rashodi i prihodi kao postotak BDP-a za opću državu i njihove glavne komponente, uzimajući u obzir uvjete i kriterije za utvrđivanje putanje rasta državnih rashoda bez diskrecijskih mjera prihoda prema članku 5. stavku 1. Uredbe (EZ) broj 1466/97; |
(d) |
relevantne informacije o rashodima opće države po funkcijama, uključujući obrazovanje, zdravstvenu skrb i zapošljavanje, i, gdje je to moguće, naznake o očekivanom distribucijskom učinku glavnih mjera rashoda i prihoda; |
(To je) |
opis i kvantifikaciju mjera rashoda i prihoda koje treba uključiti u nacrt proračuna za nadolazeću godinu na razini svakog podsektora kako bi se premostio jaz između ciljeva iz točke (c) i projekcija pri nepromijenjenim politikama pruža u skladu s točkom (b); |
(f) |
glavne pretpostavke neovisnih makroekonomskih prognoza i važnih gospodarskih kretanja koja su relevantna za postizanje proračunskih ciljeva; |
(g) |
prilog koji sadrži metodologiju, ekonomske modele i pretpostavke te sve druge relevantne parametre koji podupiru proračunske prognoze i procijenjeni učinak agregiranih proračunskih mjera na gospodarski rast; |
(h) |
naznake o tome kako se reforme i mjere u nacrtu proračunskog plana, uključujući posebno javna ulaganja, bave trenutnim preporukama dotičnoj državi članici u skladu s člancima 121. i 148. UFEU-a i ključni su za postizanje ciljeva postavljenih strategijom Unije za rast i radna mjesta. |
Opis iz točke (e) prvog podstavka može biti manje detaljan za mjere s procijenjenim proračunskim učinkom manjim od 0,1 % BDP-a. Posebna i izričita pozornost posvetit će se velikim planovima reforme fiskalne politike s mogućim učincima prelijevanja na druge države članice čija je valuta euro.
4. Ako se proračunski ciljevi navedeni u nacrtu proračunskog plana u skladu sa stavkom 3. ili projekcije pri nepromijenjenim politikama razlikuju od onih u najnovijem programu stabilnosti, razlike se propisno objašnjavaju.
5. Specifikacija sadržaja nacrta proračunskog plana utvrđuje se u usklađenom okviru koji uspostavlja Komisija u suradnji s državama članicama.
Članak 7
Ocjena nacrta proračunskog plana
1. Komisija donosi mišljenje o nacrtu proračunskog plana što je prije moguće, au svakom slučaju do 30. studenog.
2. Neovisno o stavku 1., kada, u iznimnim slučajevima, nakon savjetovanja s dotičnom državom članicom u roku od jednog tjedna od podnošenja nacrta proračunskog plana, Komisija utvrdi posebno ozbiljno nepoštivanje obveza proračunske politike utvrđenih u Paktu stabilnosti i rasta, Komisija donosi svoje mišljenje u roku od dva tjedna od podnošenja nacrta proračunskog plana. Komisija u svom mišljenju zahtijeva da se revidirani nacrt proračunskog plana podnese što je prije moguće, au svakom slučaju unutar tri tjedna od datuma njezina mišljenja. Zahtjev Povjerenstva mora biti obrazložen i javno objavljen.
Članak 6. stavci 2., 3. i 4. primjenjuju se na revidirane nacrte proračunskih planova dostavljene u skladu s prvim podstavkom ovog stavka.
Komisija donosi novo mišljenje o revidiranom nacrtu proračunskog plana što je prije moguće, au svakom slučaju unutar tri tjedna od podnošenja revidiranog nacrta proračunskog plana.
3. Mišljenje Komisije objavljuje se i predstavlja Euroskupini. Nakon toga, na zahtjev parlamenta dotične države članice ili Europskog parlamenta, Komisija predstavlja svoje mišljenje parlamentu koji podnosi zahtjev.
4. Komisija donosi ukupnu procjenu proračunske situacije i izgleda u europodručju kao cjelini, na temelju nacionalnih proračunskih perspektiva i njihove interakcije u cijelom području, oslanjajući se na najnovija gospodarska predviđanja službi Komisije.
Cjelokupna procjena uključuje analize osjetljivosti koje daju pokazatelje rizika za održivost javnih financija u slučaju nepovoljnih gospodarskih, financijskih ili proračunskih kretanja. Također, prema potrebi, navodi mjere za jačanje koordinacije proračunske i makroekonomske politike na razini europodručja.
Ukupna procjena objavljuje se i uzima u obzir u godišnjim općim smjernicama za države članice koje izdaje Komisija.
Metodologija (uključujući modele) i pretpostavke najnovijih gospodarskih predviđanja službi Komisije za svaku državu članicu, uključujući procjene utjecaja agregiranih proračunskih mjera na gospodarski rast, prilažu se ukupnoj procjeni.
5. Euroskupina raspravlja o mišljenjima Komisije o nacrtima proračunskih planova i proračunskoj situaciji i izgledima u europodručju kao cjelini na temelju ukupne procjene koju je izradila Komisija u skladu sa stavkom 4. Rezultati tih rasprava Euroskupine objavljuju se prema potrebi.
Članak 8
Izvještavanje o izdavanju duga
1. Države članice izvješćuju Komisiju i Euroskupinu, ex ante i pravodobno, o svojim nacionalnim planovima izdavanja duga.
2. Usklađeni oblik i sadržaj izvješća iz stavka 1. utvrđuje Komisija u suradnji s državama članicama.
POGLAVLJE V
OSIGURANJE KOREKCIJE PREKOMJERNOG DEFICITA
Članak 9
Programi gospodarskog partnerstva
1. Ako Vijeće, postupajući na temelju članka 126. stavka 6. UFEU-a, odluči da u državi članici postoji prekomjerni deficit, dotična država članica Komisiji i Vijeću predstavlja program gospodarskog partnerstva koji opisuje mjere politike i strukturne reforme koji su potrebni kako bi se osigurala učinkovita i trajna korekcija prekomjernog deficita, kao razvoj nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti, te u potpunosti uzimajući u obzir preporuke Vijeća o provedbi integriranih smjernica za gospodarsku politiku i politiku zapošljavanja dotična država članica.
2. Program gospodarskog partnerstva utvrđuje i odabire niz specifičnih prioriteta čiji je cilj jačanje konkurentnosti i dugoročno održivog rasta te rješavanje strukturnih slabosti u dotičnoj državi članici. Ti su prioriteti u skladu sa strategijom Unije za rast i radna mjesta. Prema potrebi, utvrđuju se potencijalni financijski izvori, uključujući kreditne linije Europske investicijske banke i druge relevantne financijske instrumente, prema potrebi.
3. Program gospodarskog partnerstva predstavlja se istodobno s izvješćem predviđenim u članku 3. stavku 4.a Uredbe (EZ) br. 1467/97.
4. Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi mišljenje o programu gospodarskog partnerstva.
5. Korektivni akcijski plan iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1176/2011 može se izmijeniti u skladu s člankom 9. stavkom 4. te Uredbe kako bi se zamijenio program gospodarskog partnerstva predviđen ovim člankom. Ako se takav korektivni akcijski plan podnosi nakon usvajanja programa gospodarskog partnerstva, mjere navedene u programu gospodarskog partnerstva mogu se, prema potrebi, uključiti u korektivni akcijski plan.
6. Provedbu programa i godišnje proračunske planove u skladu s njim nadziru Vijeće i Komisija.
Članak 10
Zahtjevi izvješćivanja za države članice u postupku prekomjernog deficita
1. Ako Vijeće u skladu s člankom 126. stavkom 6. UFEU-a odluči da u državi članici postoji prekomjerni deficit, dotična država članica, na zahtjev Komisije, podliježe zahtjevima za izvješćivanje u skladu sa stavcima 2. do 5. ovoga članka, do ukidanja postupka u slučaju prekomjernog deficita.
2. Država članica provodi sveobuhvatnu procjenu izvršenja proračuna tijekom godine za opću državu i njezine podsektore. Financijski rizici povezani s nepredviđenim obvezama s potencijalno velikim učincima na javne proračune, kako je navedeno u članku 14. stavku 3. Direktive 2011/85/EU, također će biti obuhvaćeni procjenom u mjeri u kojoj mogu doprinijeti postojanju prekomjerni deficit. Rezultat te procjene uključuje se u izvješće podneseno u skladu s člankom 3. stavkom 4.a ili člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 o mjerama poduzetim za ispravljanje prekomjernog deficita.
3. Država članica redovito izvješćuje Komisiju i Gospodarski i financijski odbor, za opću državu i njezine podsektore, o izvršenju proračuna tijekom godine, proračunskom učinku diskrecijskih mjera poduzetih i na strani rashoda i na strani prihoda, ciljeve za državne rashode i prihode, te podatke o usvojenim mjerama i prirodi onih predviđenih za postizanje ciljeva. Izvješće se objavljuje.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 14. kojima se utvrđuje sadržaj redovitog izvješćivanja iz ovog stavka.
4. Ako je dotična država članica predmet preporuke Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, izvješće iz stavka 3. ovog članka podnosi se prvi put šest mjeseci nakon izvješća iz članka 3. ( 4a) Uredbe (EZ) br. 1467/97, a nakon toga na šestomjesečnoj osnovi.
5. Ako je dotična država članica predmet odluke Vijeća o davanju obavijesti u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a, izvješće u skladu sa stavkom 3. ovog članka također će sadržavati informacije o radnjama koje su poduzete kao odgovor na određene zahtjeve Vijeća obavijest. Prvi put se podnosi tri mjeseca nakon izvješća predviđenog člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97, a nakon toga na tromjesečnoj osnovi.
6. Na zahtjev i u roku koji odredi Komisija, država članica koja podliježe postupku u slučaju prekomjernog deficita:
(a) |
provesti i izvijestiti o sveobuhvatnoj neovisnoj reviziji javnih računa svih podsektora opće države koja se provodi po mogućnosti u koordinaciji s nacionalnim vrhovnim revizijskim institucijama, s ciljem procjene pouzdanosti, potpunosti i točnosti tih javnih računa za potrebe prekomjernog deficita postupak; |
(b) |
pružiti dostupne dodatne informacije za potrebe praćenja napretka u pravcu smanjenja prekomjernog deficita. |
Komisija (Eurostat) procjenjuje kvalitetu statističkih podataka koje je dotična država članica prijavila prema točki (a) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priložen Ugovoru o osnivanju Europske zajednice ( 11 ) .
Članak 11
Države članice u opasnosti od neispunjavanja svoje obveze prema postupku u slučaju prekomjernog deficita
1. Pri procjeni je li ugroženo pridržavanje roka za ispravljanje prekomjernog deficita, kako je utvrđeno preporukom Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a ili odlukom Vijeća o davanju obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, Komisija temelji svoju procjenu, između ostalog, na izvješćima koje su podnijele države članice u skladu s člankom 10. stavkom 3. ove Uredbe.
2. U slučaju rizika od nepoštivanja roka za ispravljanje prekomjernog deficita, Komisija dotičnoj državi članici upućuje preporuku u vezi s potpunom provedbom mjera predviđenih preporukom ili odlukom o davanju obavijesti iz u stavku 1. donošenje drugih mjera, ili oboje, u roku koji je u skladu s rokom za korekciju njezina prekomjernog deficita. Preporuka Komisije objavljuje se i prezentira Gospodarskom i financijskom odboru. Na zahtjev parlamenta dotične države članice, Komisija podnosi preporuku tom parlamentu.
3. Unutar vremenskog okvira određenog preporukom Komisije iz stavka 2., dotična država članica izvješćuje Komisiju o mjerama donesenim kao odgovor na tu preporuku zajedno s izvješćima iz članka 10. stavka 3. Izvješće uključuje proračunski učinak svih poduzetih diskrecijskih mjera, ciljeve za državne rashode i prihode, informacije o usvojenim mjerama i prirodi onih predviđenih za postizanje ciljeva te informacije o drugim radnjama koje su poduzete kao odgovor na zahtjev Komisije preporuka. Izvješće se objavljuje i podnosi Gospodarsko-financijskom odboru.
4. Na temelju izvješća iz stavka 3., Komisija procjenjuje je li država članica ispunila preporuku iz stavka 2.
Članak 12
Utjecaj na postupak prekomjernog deficita
1. Mjeru do koje je dotična država članica uzela u obzir mišljenje Komisije iz članka 7. stavka 1. uzima u obzir:
(a) |
Komisija prilikom izrade izvješća u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a i pri preporuci nametanja beskamatnog depozita u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1173/2011; |
(b) |
Vijeće pri odlučivanju postoji li prekomjerni deficit u skladu s člankom 126. stavkom 6. UFEU-a. |
2. Praćenje utvrđeno člancima 10. i 11. ove Uredbe sastavni je dio redovnog praćenja, kako je predviđeno člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1467/97, provedbe radnji koje poduzimaju Dotična država članica kao odgovor na preporuke Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a ili odluke Vijeća o davanju obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a radi ispravljanja prekomjernog deficita.
3. Pri razmatranju jesu li poduzete učinkovite mjere kao odgovor na preporuke iz članka 126. stavka 7. UFEU-a ili na odluke o davanju obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, Komisija uzima u obzir procjenu iz članka 11. stavka 4. ) u ovoj Uredbi i preporučuje, prema potrebi, da Vijeće donese odluke prema članku 126. stavku 8. ili članku 126. stavku 11. UFEU-a, uzimajući u obzir članak 3. stavak 5. i članak 5. stavak 2. Uredbe (EZ) broj 1467/97.
Članak 13
Usklađenost s Uredbom (EU) br. 472/2013 ( 12 )
Države članice koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe ne podliježu člancima 6. do 12. ove Uredbe.
POGLAVLJE VI
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 14
Vježba izaslanstva
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od tri godine od 30. svibnja 2013. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije do devet mjeseci prije isteka trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 3. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 10. stavkom 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti o tom aktu Europskog parlamenta i Vijeće ili ako su, prije isteka tog razdoblja, i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće prigovarati. To se razdoblje produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 15
Ekonomski dijalog
1. Kako bi se poboljšao dijalog između institucija Unije, posebno Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, te osigurala veća transparentnost i odgovornost, nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati, prema potrebi, predsjednika Vijeće, Komisija, predsjednik Europskog vijeća ili predsjednik Euroskupine da se pojave pred odborom radi rasprave o:
(a) |
specifikaciju sadržaja nacrta proračunskog plana kako je utvrđeno u usklađenom okviru utvrđenom u skladu s člankom 6. stavkom 5.; |
(b) |
rezultate rasprave Euroskupine o mišljenjima Komisije donesenim u skladu s člankom 7. stavkom 1., u mjeri u kojoj su javno objavljeni; |
(c) |
ukupnu procjenu proračunske situacije i izgleda u europodručju kao cjelini koju je izradila Komisija u skladu s člankom 7. stavkom 4.; |
(d) |
Akti Vijeća iz članka 9. stavka 4. i članka 12. stavka 3. |
2. Nadležni odbor Europskog parlamenta može državi članici koja je predmet preporuke Komisije prema članku 11. stavku 2. ili aktima Vijeća kako je navedeno u stavku 1. točki (d) ponuditi priliku da sudjeluje u razmjeni mišljenja .
3. Europski parlament na odgovarajući se način uključuje u Europski semestar kako bi se povećala transparentnost i vlasništvo nad donesenim odlukama te odgovornost za njih, posebno putem gospodarskog dijaloga koji se provodi u skladu s ovim člankom.
Članak 16
Pregled i izvješće o primjeni ove Uredbe
1. Do 14. prosinca 2014. i svakih pet godina nakon toga, Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe, popraćeno, prema potrebi, prijedlogom izmjene ove Uredbe. Komisija će to izvješće objaviti.
Izvješća iz prvog podstavka ocjenjuju, između ostalog:
(a) |
učinkovitost ove Uredbe; |
(b) |
napredak u osiguravanju bliže koordinacije ekonomskih politika i održive konvergencije gospodarskih učinaka država članica u skladu s UFEU-om; |
(c) |
doprinos ove Uredbe ostvarenju strategije Unije za rast i radna mjesta. |
2. Do 31. srpnja 2013. Komisija će izvijestiti o mogućnostima koje nudi postojeći fiskalni okvir Unije za uravnoteženje potreba za produktivnim javnim ulaganjima s ciljevima fiskalne discipline u preventivnom ogranku Pakta stabilnosti i rasta, uz potpuno poštovanje istog.
Članak 17
Prijelazne odredbe
1. Države članice koje već podliježu postupku u slučaju prekomjernog deficita u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe pridržavaju se redovitog izvješćivanja u skladu s člankom 10. stavcima 3., 4. i 5. do 31. listopada 2013.
2. Članak 9. stavak 1. i članak 10. stavak 2. primjenjuju se na države članice koje su već podvrgnute postupku prekomjernog deficita u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe samo kada preporuka Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. ) UFEU-a ili odluka Vijeća o davanju obavijesti u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a donesena je nakon 30. svibnja 2013.
U takvim slučajevima, program gospodarskog partnerstva mora se predstaviti istovremeno s izvješćem podnesenim u skladu s člankom 3. stavkom 4.a ili člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97.
3. Države članice moraju se uskladiti s člankom 5. do 31. listopada 2013.
Članak 18
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije .
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.
Za Europski parlament
Predsjednik
M. SCHULZ
Za Vijeće
Predsjednik
L. CREIGHTON
( 1 ) SL C 141, 17.5.2012., str. 7 .
( 2 ) Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 13. svibnja 2013.
( 3 ) SL L 209, 2.8.1997., str .
( 4 ) SL L 209, 2.8.1997., str .
( 5 ) SL L 306, 23.11.2011., str .
( 6 ) SL L 306, 23.11.2011., str .
( 7 ) SL L 306, 23.11.2011., str .
( 8 ) SL L 306, 23.11.2011., str .
( 9 ) SL L 306, 23.11.2011., str .
( 10 ) SL L 310, 30.11.1996., str .
( 11 ) SL L 145, 10.6.2009., str .
( 12 ) Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica u europodručju koje se suočavaju s ozbiljnim poteškoćama ili im prijete ozbiljne poteškoće u pogledu njihove financijske stabilnosti (vidi stranicu 1 ovog Službenog lista).
Pogledajte npr. Zakon o radu
Zahvaljujemo na odazivu :) Sav prihod ide u održavanje i razvoj.