REGISTAR ZAKONODAVSTVA EU - EU19 Područje slobode, sigurnosti i pravde
Službeni link: 32023R0969 verzija: 17.05.2023. na snazi od 06.06.2023.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d),
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1) |
Unija si je postavila cilj da svojim građanima ponudi područje slobode, sigurnosti i pravde bez unutarnjih granica na kojem je osigurano slobodno kretanje osoba. Unija bi istodobno trebala osigurati da to područje ostane sigurno mjesto. Taj se cilj može postići samo djelotvornijom, usklađenom suradnjom nacionalnih i međunarodnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela te odgovarajućim mjerama za sprječavanje i suzbijanje kriminaliteta, uključujući organizirani kriminal i terorizam. |
(2) |
Postizanje tog cilja posebno je složeno ako kriminalitet ima prekograničnu dimenziju na državnom području dviju ili više država članica i/ili trećih zemalja. U takvim situacijama države članice moraju moći udružiti svoje snage i operacije kako bi omogućile djelotvorne i učinkovite prekogranične istrage i kazneni progon, za koje je ključna razmjena informacija i dokaza. Jedan su od najuspješnijih alata za takvu prekograničnu suradnju zajednički istražni timovi koji omogućuju izravnu suradnju i komunikaciju među pravosudnim tijelima i tijelima za izvršavanje zakonodavstva dviju ili više država članica te eventualno i trećih zemalja, kako bi ta tijela svoje mjere i istrage mogla organizirati na najučinkovitiji način. Zajedničke istražne timove osnivaju nadležna tijela dviju ili više država članica te eventualno i trećih zemalja, za određenu namjenu i na određeno vrijeme, kako bi zajednički provodila kaznene istrage s prekograničnim učinkom. |
(3) |
Pokazalo se da su zajednički istražni timovi ključni za poboljšanje pravosudne suradnje u vezi s istragom i progonom prekograničnih kaznenih djela kao što su kiberkriminalitet, terorizam, teška kaznena djela i organizirani kriminal jer omogućuju skraćenje postupaka i smanjenje formalnosti, koji oduzimaju puno vremena, među članovima zajedničkog istražnog tima. Intenzivnijom primjenom zajedničkih istražnih timova također je unaprijeđena kultura prekogranične suradnje u kaznenim stvarima među pravosudnim tijelima u Uniji. |
(4) |
Pravnom stečevinom Unije predviđaju se dva pravna okvira za osnivanje zajedničkih istražnih timova uz sudjelovanje najmanje dviju država članica: članak 13. Konvencije utvrđene od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije (2) i Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP (3). Treće zemlje mogu se uključiti u zajedničke istražne timove kao stranke ako postoji pravna osnova za njihovo uključivanje, kao što su članak 20. Drugog dodatnog protokola uz Europsku konvenciju o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, potpisanog u Strasbourgu 8. studenoga 2001. (4) i članak 5. Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država (5). |
(5) |
Međunarodna pravosudna tijela imaju ključnu ulogu u istrazi i kaznenom progonu međunarodnih kaznenih djela. Njihovi predstavnici mogu sudjelovati u određenom zajedničkom istražnom timu na poziv članova zajedničkog istražnog tima na temelju relevantnog sporazuma o osnivanju zajedničkog istražnog tima („sporazum o zajedničkom istražnom timu”). Stoga bi trebalo olakšati razmjenu informacija i dokaza između nacionalnih nadležnih tijela i bilo kojeg drugog suda ili mehanizma čiji je cilj da se bavi teškim kaznenim djelima koja su od interesa za međunarodnu zajednicu u cjelini, posebno Međunarodnog kaznenog suda (MKS). Stoga bi se ovom Uredbom predstavnicima takvih međunarodnih pravosudnih tijela trebao omogućiti pristup platformi informacijske tehnologije (IT) („platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova”) kako bi se poboljšala međunarodna suradnja u vezi s istragom i progonom međunarodnih kaznenih djela. |
(6) |
Postoji hitna potreba za platformom za suradnju da bi zajednički istražni timovi učinkovito komunicirali i razmjenjivali informacije i dokaze na siguran način kako bi se osiguralo da se oni koji su odgovorni za najteža kaznena djela mogu brzo pozvati na odgovornost. Ta je potreba istaknuta mandatom Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) osnovane Uredbom (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća (6), koji je izmijenjen Uredbom (EU) 2022/838 Europskog parlamenta i Vijeća (7), kojom je Eurojustu omogućeno da čuva, analizira i pohranjuje dokaze u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima te kojom se osigurava razmjena povezanih dokaza s nadležnim nacionalnim tijelima i međunarodnim pravosudnim tijelima, posebno s MKS-om. |
(7) |
U postojećim pravnim okvirima na razini Unije nije utvrđeno kako subjekti koji sudjeluju u zajedničkom istražnom timu trebaju razmjenjivati informacije i komunicirati. Ti subjekti postižu dogovor o takvim razmjenama i komunikaciji na temelju potreba i dostupnih sredstava. Za borbu protiv sve složenijeg i brzorazvijajućeg prekograničnog kriminala ključni su brzina, suradnja i učinkovitost. Međutim, trenutačno ne postoji sustav kojim se pruža potpora upravljanju zajedničkim istražnim timovima, omogućuje učinkovitije pretraživanje dokaza te njihovo bilježenje i kojim se štite podaci koje su razmijenili oni koji su uključeni u zajednički istražni tim. Postoji jasan nedostatak namjenskih, sigurnih i djelotvornih kanala kojima bi se mogli koristiti svi koji su uključeni u zajednički istražni tim i putem kojih bi oni mogli brzo razmjenjivati velike količine informacija i dokaza ili koji bi omogućili sigurnu i djelotvornu komunikaciju. Nadalje, ne postoji sustav kojim se pruža potpora upravljanju zajedničkim istražnim timovima, uključujući sljedivost dokaza koje su međusobno razmijenili oni koji su uključeni u zajednički istražni tim na način koji je u skladu s pravnim zahtjevima pred nacionalnim sudovima, ili potpora planiranju i koordinaciji operacija zajedničkog istražnog tima. |
(8) |
S obzirom na sve veće mogućnosti infiltriranja kriminala u IT sustave, trenutačno stanje moglo bi narušiti djelotvornost i učinkovitost prekograničnih istraga te ugroziti i usporiti takve istrage i kaznene progone zbog nesigurne i ne-digitalne razmjene informacija i dokaza, što ih čini skupljima. Pravosudna tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva posebno moraju osigurati da njihovi sustavi budu što moderniji i što sigurniji i da se svi članovi zajedničkog istražnog tima mogu jednostavno povezati i komunicirati, neovisno o njihovim nacionalnim sustavima. |
(9) |
Važno je poboljšati suradnju zajedničkih istražnih timova i poduprijeti je modernim IT alatima. Brzina i učinkovitost razmjena među onima koji su uključeni u zajednički istražni tim mogle bi se znatno poboljšati izradom namjenske IT platforme za potporu radu zajedničkih istražnih timova. Stoga je potrebno utvrditi pravila o uspostavi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova na razini Unije kako bi se onima koji su uključeni u zajednički istražni tim pomoglo da surađuju, sigurno komuniciraju te dijele informacije i dokaze. |
(10) |
Platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova trebalo bi upotrebljavati samo ako postoji, među ostalim, pravna osnova na razini Unije za osnivanje zajedničkog istražnog tima. Platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova ne bi trebalo upotrebljavati za sve zajedničke istražne timove koji su osnovani isključivo na temelju međunarodnih pravnih osnova jer se ta platforma financira iz proračuna Unije i razvijena je na temelju zakonodavstva Unije. Međutim, ako su nadležna tijela treće zemlje stranka sporazuma o zajedničkom istražnom timu koji ima pravnu osnovu na razini Unije kao i međunarodnu pravnu osnovu, predstavnike nadležnih tijela te treće zemlje trebalo bi smatrati članovima zajedničkog istražnog tima. |
(11) |
Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi se upotrebljavati dobrovoljno. Međutim, s obzirom na njezinu dodanu vrijednost u prekograničnim istragama, njezina upotreba snažno se preporučuje. Upotreba platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova ne bi trebala dovesti u pitanje ni utjecati na zakonitost drugih oblika komunikacije ili razmjene informacija te ne bi trebala promijeniti način na koji se zajednički istražni timovi osnivaju, način na koji su organizirani ili način na koji rade. Uspostava platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova ne bi trebala utjecati na temeljne pravne osnove za osnivanje zajedničkih istražnih timova niti bi trebala utjecati na primjenjivo nacionalno postupovno zakonodavstvo o prikupljanju i upotrebi pribavljenih dokaza. Službenici iz drugih nacionalnih nadležnih tijela, kao što su carinska tijela, ako su članovi zajedničkih istražnih timova osnovanih na temelju Okvirne odluke 2002/465/PUP, trebali bi imati mogućnost pristupa prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova. Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi biti samo siguran IT alat za poboljšanje suradnje, ubrzavanje protoka informacija među njezinim korisnicima i povećanje sigurnosti razmijenjenih podataka i djelotvornosti zajedničkih istražnih timova. |
(12) |
Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi obuhvaćati operativnu i postoperativnu fazu zajedničkog istražnog tima, od trenutka potpisivanja relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu pa do završetka evaluacije zajedničkog istražnog tima. Budući da akteri koji sudjeluju u procesu osnivanja zajedničkog istražnog tima nisu isti kao akteri koji su članovi zajedničkog istražnog tima nakon njegova osnivanja, procesom osnivanja zajedničkog istražnog tima, a posebno pregovorima o sadržaju i potpisivanju sporazuma o zajedničkom istražnom timu, ne bi trebalo upravljati putem platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Međutim, s obzirom na potrebu za elektroničkim alatom za potporu procesu potpisivanja sporazuma o zajedničkom istražnom timu, važno je da Komisija razmotri mogućnost da se taj proces obuhvati digitalnim sustavom razmjene e-dokaza (eEDES), koji je zaštićeni internetski portal za elektroničke zahtjeve i odgovore koji je razvila Komisija. |
(13) |
Članove svakog zajedničkog istražnog tima koji upotrebljava platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova trebalo bi poticati da provedu evaluaciju zajedničkog istražnog tima, tijekom operativne faze zajedničkog istražnog tima ili nakon njegova raspuštanja, primjenom alata koji su dostupni na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(14) |
Sporazum o zajedničkom istražnom timu, kao i njegovi eventualni dodaci, trebao bi biti preduvjet za upotrebu platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Sadržaj svih budućih sporazuma o zajedničkom istražnom timu trebalo bi prilagoditi tako da se uzmu u obzir relevantne odredbe ove Uredbe. |
(15) |
Mreža nacionalnih stručnjaka za zajedničke istražne timove, koja je uspostavljena u 2005. („mreža nacionalnih stručnjaka za zajedničke istražne timove”), izradila je tipski sporazum koji uključuje dodatke kako bi se olakšalo osnivanje zajedničkih istražnih timova. Sadržaj tipskog sporazuma i njegovih dodataka trebalo bi prilagoditi kako bi se uzeli u obzir odluka o upotrebi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i pravila za pristup platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(16) |
Iz operativne perspektive, platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi se sastojati od odvojenih prostora za suradnju zajedničkih istražnih timova koji se stvaraju za svaki pojedinačni zajednički istražni tim smješten na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(17) |
Iz tehničke perspektive, platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova trebalo bi se moći pristupati putem sigurne internetske veze te bi se ta platforma trebala sastojati od centraliziranog informacijskog sustava kojem se može pristupiti putem sigurnog internetskog portala, komunikacijskog softvera za mobilne i stolne uređaje, uključujući napredni mehanizam za evidentiranje i praćenje, i veze između centraliziranog informacijskog sustava i relevantnih IT alata kojima se podupire rad zajedničkih istražnih timova i kojima upravlja tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova. |
(18) |
Svrha platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi biti olakšavanje koordinacije zajedničkog istražnog tima i upravljanja njime. Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi osigurati razmjenu i privremenu pohranu operativnih informacija i dokaza, omogućiti sigurne komunikacije, osigurati sljedivost dokaza i poduprijeti proces evaluacije zajedničkog istražnog tima. Sve koji su uključeni u zajednički istražni tim trebalo bi poticati da upotrebljavaju sve funkcije platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i da što više zamijene komunikacijske kanale i kanale za razmjenu podataka koje trenutačno upotrebljavaju komunikacijskim kanalima i kanalima za razmjenu podataka platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova |
(19) |
Koordinacija i razmjena podataka između agencija i tijela Unije koji djeluju u području slobode, sigurnosti i pravde i koji su uključeni u pravosudnu suradnju i članova zajedničkog istražnog tima ključne su za osiguravanje koordiniranog odgovora Unije na kriminalne aktivnosti i za pružanje neophodne potpore državama članicama u suzbijanju kriminala. Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova trebala bi dopuniti postojeće alate kojima se omogućuje sigurna razmjena podataka među pravosudnim tijelima i tijelima za izvršavanje zakonodavstva, kao što je mrežna aplikacija za sigurnu razmjenu informacija (SIENA), kojom upravlja Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovana Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
(20) |
Funkcije platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova povezane s komunikacijom trebale bi se pružati najsuvremenijim softverom koji omogućuje komunikaciju kojoj se ne može ući u trag i koja se pohranjuje lokalno na uređajima korisnika platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(21) |
Trebalo bi osigurati odgovarajuću funkciju koja omogućuje razmjenu operativnih informacija i dokaza, među ostalim i velikih spisa, putem mehanizma za prenošenje i preuzimanje koji je osmišljen tako da podatke pohranjuje na središnjoj razini samo tijekom ograničenog razdoblja potrebnog za tehnički prijenos podataka. Čim svi primatelji preuzmu podatke, podaci bi se trebali automatski i trajno izbrisati s platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(22) |
S obzirom na njezino iskustvo s upravljanjem opsežnim IT sustavima u području pravosuđa i unutarnjih poslova, Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovanoj Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9), trebalo bi povjeriti zadaću projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova te zadaću upravljanja tom platformom, pri čemu će se iskoristiti postojeće funkcije SIENA-e i druge funkcije u Europolu kako bi se osigurale komplementarnost i, prema potrebi, povezivost. Stoga bi trebalo izmijeniti mandat agencije eu-LISA tako da odražava te nove zadaće te bi agenciji eu-LISA trebalo dodijeliti odgovarajuća financijska sredstva i osoblje kako bi ispunila svoje zadaće na temelju ove Uredbe. U tom pogledu, trebalo bi utvrditi pravila o odgovornostima agencije eu-LISA kao agencije kojoj su povjereni razvoj, tehnički rad i održavanje platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(23) |
Agencija eu-LISA trebala bi osigurati da se podaci koje posjeduju tijela za izvršavanje zakonodavstva mogu, prema potrebi, jednostavno prenositi iz SIENA-e na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova. Komisija bi u tu svrhu Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće o procjeni nužnosti, izvedivosti i prikladnosti povezivanja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova sa SIENA-om. To izvješće trebalo bi sadržavati uvjete, tehničke specifikacije i postupke kojima se osiguravaju sigurna i učinkovita veza i razmjena podataka. U procjeni bi trebalo uzeti u obzir visoku razinu zaštite podataka koja je potrebna za takvu vezu, na temelju postojećeg Unijina pravnog okvira za zaštitu podataka i nacionalnog pravnog okvira za zaštitu podataka, kao što su Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i pravila koja se primjenjuju na relevantna tijela, urede ili agencije Unije iz pravnih akata o njihovu osnivanju. Trebalo bi uzeti u obzir razinu zaštite podataka koji će se razmjenjivati putem platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, odnosno osjetljivih i neklasificiranih podataka. U skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Komisija bi se prije podnošenja tog izvješća Europskom parlamentu i Vijeću također trebala savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u pogledu utjecaja na zaštitu prava i sloboda pojedinaca koji proizlazi iz predviđene obrade osobnih podataka. |
(24) |
Od uspostave mreže nacionalnih stručnjaka zajedničkih istražnih timova u 2005., tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova podupire rad mreže nacionalnih stručnjaka zajedničkih istražnih timova organiziranjem godišnjih sastanaka i aktivnosti osposobljavanja, prikupljanjem i analizom evaluacija pojedinačnih zajedničkih istražnih timova te upravljanjem programom Eurojusta za financiranje zajedničkih istražnih timova. Eurojust od 2011. smješta tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova kao zasebnu jedinicu. Eurojustu bi trebalo osigurati odgovarajuće osoblje dodijeljeno tajništvu mreže zajedničkih istražnih timova kako bi se tajništvu te mreže omogućilo da pruža potporu korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u praktičnoj primjeni platforme, svakodnevno pruža smjernice i pomoć, osmišljava i pruža tečajeve osposobljavanja te da podiže svijest o platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova i promiče njezinu upotrebu. |
(25) |
S obzirom na postojeće IT alate kojima se podupiru operacije zajedničkih istražnih timova, koje smješta Eurojust i kojima upravlja tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova, potrebno je povezati platformu za suradnju zajedničkih istražih timova s tim IT alatima kako bi se olakšalo upravljanje zajedničkim istražnim timovima. Eurojust bi u tu svrhu trebao osigurati potrebnu tehničku prilagodbu svojih sustava kako bi uspostavio takvu vezu. Eurojustu bi također trebalo dodijeliti odgovarajuća financijska sredstva i osoblje kako bi ispunio svoje zadaće u tom pogledu. |
(26) |
Tijekom operativne faze zajedničkog istražnog tima Eurojust i Europol pružaju vrijednu operativnu potporu članovima zajedničkog istražnog tima tako što nude širok raspon pomoćnih alata, uključujući mobilne urede, usporedne i analitičke analize, koordinacijska i operativna središta, koordinaciju kaznenog progona, stručno znanje i financijska sredstva. |
(27) |
Kako bi se osigurala jasna raspodjela prava i zadaća, trebalo bi utvrditi pravila o odgovornostima država članica, Eurojusta, Europola, Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) osnovanog Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (12), Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) osnovanog Odlukom Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom (13) i drugih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije, uključujući uvjete pod kojima oni mogu upotrebljavati platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova u operativne svrhe. |
(28) |
U ovoj Uredbi utvrđuju se pojedinosti o mandatu, sastavu i organizacijskim aspektima Odbora za upravljanje programom koji bi trebao osnovati Upravni odbor agencije eu-LISA. Odbor za upravljanje programom trebao bi osigurati primjereno upravljanje fazom projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Također je potrebno utvrditi pojedinosti o mandatu, sastavu i organizacijskim aspektima savjetodavne skupine koju treba osnovati agencija eu-LISA kako bi se osiguralo stručno znanje povezano s platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova, posebno u kontekstu pripreme godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu agencije eu-LISA. |
(29) |
U ovoj Uredbi utvrđuju se pravila o pristupu platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova i potrebne zaštitne mjere. Administratoru ili administratorima prostora zajedničkog istražnog tima trebalo bi povjeriti upravljanje pravima pristupa pojedinačnim prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova. Administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima trebali bi biti zaduženi za upravljanje pristupom, tijekom operativne i postoperativne faze, za korisnike platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova na temelju relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu. Administratori prostora zajedničkog istražnog tima trebali bi moći delegirati svoje tehničke i administrativne zadaće tajništvu mreže zajedničkih istražnih timova, osim kad je riječ o provjeri podataka koje su prenijele treće zemlje ili predstavnici međunarodnih pravosudnih tijela. |
(30) |
S obzirom na osjetljivost operativnih podataka koji se razmjenjuju među korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, ta platforma trebala bi zajamčiti visoku razinu sigurnosti. Agencija eu-LISA trebala bi poduzeti sve potrebne tehničke i organizacijske mjere kako bi zajamčila sigurnost razmjene podataka upotrebom pouzdanih kriptografskih algoritama za šifriranje s kraja na kraj (eng. end-to-end encryption), kojima će se šifrirati podaci u prijenosu ili pohranjeni podaci. |
(31) |
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o odgovornosti država članica, agencije eu-LISA, Eurojusta, Europola, EPPO-a, OLAF-a i drugih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije u pogledu materijalne ili nematerijalne štete koja nastaje kao posljedica radnji koje nisu u skladu s ovom Uredbom. Kad je riječ o trećim zemljama i međunarodnim pravosudnim tijelima, klauzule o odgovornosti za materijalnu ili nematerijalnu štetu trebalo bi uključiti u relevantne sporazume o zajedničkim istražnim timovima. |
(32) |
U ovoj Uredbi utvrđuju se posebne odredbe o zaštiti podataka koje se odnose i na operativne podatke i na podatke koji nisu operativni. Te odredbe o zaštiti podataka potrebne su kako bi se dopunili postojeći mehanizmi zaštite podataka i kako bi se pružila primjerena sveukupna razina zaštite podataka, sigurnosti podataka te zaštite temeljnih prava dotičnih osoba. |
(33) |
Obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi biti u skladu s Unijinim pravnim okvirom za zaštitu osobnih podataka. Direktiva (EU) 2016/680 primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provode nadležna nacionalna tijela u svrhe sprječavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprječavanje. Kad je riječ o obradi podataka koju provode institucije, tijela, uredi i agencije Unije, u kontekstu ove Uredbe primjenjuje se Uredba (EU) 2018/1725. U tu svrhu trebalo bi osigurati odgovarajuće zaštitne mjere za zaštitu podataka. |
(34) |
Svako nadležno nacionalno tijelo države članice i, prema potrebi Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ili bilo koje drugo nadležno tijelo, ured ili agencija Unije trebali bi biti pojedinačno odgovorni za obradu operativnih osobnih podataka pri upotrebi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Korisnike platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova trebalo bi smatrati zajedničkim voditeljima obrade, u smislu Uredbe (EU) 2018/1725, kad je riječ o obradi osobnih podataka koji nisu operativni. |
(35) |
U skladu s relevantnim sporazumom o zajedničkom istražnom timu administratori prostora zajedničkog istražnog tima trebali bi moći dodijeliti pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima predstavnicima nadležnih tijela trećih zemalja koja su stranke sporazuma o zajedničkom istražnom timu ili predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela koji sudjeluju u zajedničkom istražnom timu. U kontekstu sporazuma o zajedničkom istražnom timu, svaki prijenos osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim pravosudnim tijelima, koja se u tu svrhu smatra međunarodnim organizacijama, podliježe poštovanju odredaba utvrđenih u poglavlju V. Direktive (EU) 2016/680. Razmjene operativnih podataka s trećim zemljama ili međunarodnim pravosudnim tijelima trebale bi biti ograničene na razmjene koje su nužne za ispunjavanje svrha relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu. |
(36) |
Ako zajednički istražni tim ima više administratora prostora zajedničkog istražnog tima, jednog od njih trebalo bi u relevantnom sporazumu o zajedničkom istražnom timu imenovati voditeljem obrade podataka koje prenose treće zemlje ili predstavnici međunarodnih pravosudnih tijela, prije nego što se uspostavi prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima u koji su uključene treće zemlje ili predstavnici međunarodnih pravosudnih tijela. |
(37) |
Agencija eu-LISA trebala bi osigurati evidentiranje pristupa centraliziranom informacijskom sustavu i svih postupaka obrade podataka u centraliziranom informacijskom sustavu u svrhu praćenja cjelovitosti i sigurnosti podataka te zakonitosti obrade podataka kao i u svrhu samopraćenja. Agencija eu-LISA ne bi trebala imati pristup operativnim podacima i podacima koji nisu operativni, pohranjenima u prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(38) |
Ovom Uredbom uvode se obveze izvješćivanja za agenciju eu-LISA u pogledu razvoja i rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova s obzirom na ciljeve koji se odnose na planiranje, tehničke rezultate, troškovnu učinkovitost, sigurnost te kvalitetu usluge. Nadalje, Komisija bi trebala provesti sveobuhvatnu evaluaciju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u kojoj se uzimaju u obzir ciljevi ove Uredbe te objedinjeni rezultati evaluacija pojedinačnih zajedničkih istražnih timova, najkasnije dvije godine nakon početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i svake četiri godine nakon toga. |
(39) |
Iako bi se troškovi uspostave i održavanja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova kao i potporne uloge Eurojusta nakon početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova trebali financirati iz proračuna Unije, svaka država članica, kao i Eurojust, Europol, EPPO, OLAF i sva druga nadležna tijela, uredi i agencije Unije trebali bi snositi vlastite troškove koji proizlaze iz njihove upotrebe platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(40) |
Radi uspostave jedinstvenih uvjeta za tehnički razvoj i provedbu platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
(41) |
Komisija bi trebala donijeti relevantne provedbene akte potrebne za tehnički razvoj platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova što prije nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
(42) |
Komisija bi trebala odrediti datum početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova nakon što se donesu relevantni provedbeni akti potrebni za tehnički razvoj platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i nakon što agencija eu-LISA, uz uključenost država članica, provede sveobuhvatno testiranje platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
(43) |
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest omogućivanje djelotvorne i učinkovite suradnje, komunikacije i razmjene informacija i dokaza među članovima zajedničkog istražnog tima, predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela, Eurojustom, Europolom, OLAF-om i drugim nadležnim tijelima, uredima i agencijama Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije utvrđivanjem zajedničkih pravila, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
(44) |
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
(45) |
U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska je pismom od 7. travnja 2022. obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe. |
(46) |
Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao službeno očitovanje 25. siječnja 2022., |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom:
(a) |
uspostavlja IT platforma („platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova”), koja će se upotrebljavati dobrovoljno, za olakšavanje suradnje nadležnih tijela koja sudjeluju u zajedničkim istražnim timovima osnovanima na temelju članka 13. Konvencije utvrđene od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije ili na temelju Okvirne odluke 2002/465/PUP; |
(b) |
utvrđuju pravila o podjeli odgovornosti između korisnikâ platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i agencije odgovorne za razvoj i održavanje te platforme; |
(c) |
utvrđuju uvjeti pod kojima se korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova može dodijeliti pristup toj platformi; |
(d) |
utvrđuju posebne odredbe o zaštiti podataka potrebne za dopunu postojećih mehanizama zaštite podataka i za pružanje primjerene sveukupne razine zaštite podataka, sigurnosti podataka te zaštite temeljnih prava dotičnih osoba. |
Članak 2.
Područje primjene
1. Ova Uredba primjenjuje se na obradu informacija, uključujući osobne podatke, u okviru zajedničkog istražnog tima. To uključuje razmjenu i pohranu operativnih podataka, kao i podataka koji nisu operativni.
2. Ova Uredba primjenjuje se na operativnu i postoperativnu fazu zajedničkog istražnog tima, od trenutka potpisivanja relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu do uklanjanja svih operativnih podataka i podataka koji nisu operativni tog zajedničkog istražnog tima iz centraliziranog informacijskog sustava.
3. Ovom Uredbom ne mijenjaju se postojeće pravne odredbe o osnivanju, postupanju ili evaluaciji zajedničkih istražnih timova niti se na njih na drugi način utječe.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
„centralizirani informacijski sustav” znači središnji IT-sustav u kojem se pohranjuju i obrađuju podaci povezani sa zajedničkim istražnim timovima; |
2. |
„komunikacijski softver” znači softver koji olakšava razmjenu spisa i poruka u obliku teksta, audiozapisa, slikovnih zapisa ili videozapisa među korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova; |
3. |
„nadležna tijela” znači tijela država članica nadležna za sudjelovanje u zajedničkom istražnom timu koji je osnovan u skladu s člankom 13. Konvencije utvrđene od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije i člankom 1. Okvirne odluke 2002/465/PUP, EPPO kad djeluje u skladu sa svojim nadležnostima predviđenima u člancima 22., 23. i 25. Uredbe (EU) 2017/1939 te nadležna tijela trećih zemalja ako su ona stranke sporazuma o zajedničkom istražnom timu na temelju dodatne pravne osnove; |
4. |
„članovi zajedničkog istražnog tima” znači predstavnici nadležnih tijela; |
5. |
„korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova” znači članovi zajedničkog istražnog tima, Eurojust, Europol, OLAF i druga nadležna tijela, uredi i agencije Unije ili predstavnici međunarodnog pravosudnog tijela koji sudjeluju u zajedničkom istražnom timu; |
6. |
„međunarodno pravosudno tijelo” znači međunarodno tijelo, sud ili mehanizam uspostavljen radi istrage i kaznenog progona teških kaznenih djela koja su od interesa za međunarodnu zajednicu u cjelini, odnosno zločina genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela koja utječu na međunarodni mir i sigurnost; |
7. |
„prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima” znači pojedinačni odvojeni prostor za svaki zajednički istražni tim smješten na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova; |
8. |
„administrator prostora zajedničkog istražnog tima” znači član zajedničkog istražnog tima države članice ili član zajedničkog istražnog tima iz EPPO-a, imenovan u sporazumu o zajedničkom istražnom timu, zadužen za prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima; |
9. |
„operativni podaci” znači informacije i dokazi koje obrađuje platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova tijekom operativne faze zajedničkog istražnog tima u svrhu pružanja potpore prekograničnim istragama i pružanja potpore kaznenom progonu; |
10. |
„podaci koji nisu operativni” znači administrativni podaci koje obrađuje platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova, osobito radi olakšavanja upravljanja zajedničkim istražnim timom i suradnje među korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
Članak 4.
Tehnička arhitektura platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova
Platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova sastoji se od sljedećega:
(a) |
centraliziranog informacijskog sustava kojim se omogućuje privremena središnja pohrana podataka; |
(b) |
komunikacijskog softvera kojim se omogućuje sigurna lokalna pohrana komunikacijskih podataka na uređajima korisnika platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova; |
(c) |
veze između centraliziranog informacijskog sustava i relevantnih IT alata kojima se podupire rad zajedničkih istražnih timova i kojima upravlja tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova. |
Agencija eu-LISA smješta centralizirani informacijski sustav u svojim tehničkim centrima.
Članak 5.
Svrha platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova
Svrha je platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova olakšati:
(a) |
koordinaciju i upravljanje zajedničkim istražnim timom nizom funkcija kojima se podupiru administrativni i financijski procesi u okviru zajedničkog istražnog tima; |
(b) |
brzu i sigurnu razmjenu i privremenu pohranu operativnih podataka, među ostalim i velikih spisa, funkcijom prenošenja i preuzimanja; |
(c) |
sigurnu komunikaciju funkcijom koja uključuje trenutačnu razmjenu poruka, razgovore (chat), audiokonferencije i videokonferencije; |
(d) |
sljedivost razmjena dokaza naprednim mehanizmom za evidentiranje i praćenje koji omogućuje praćenje svih dokaza razmijenjenih na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova, uključujući pristup razmijenjenim dokazima i njihovu obradu; |
(e) |
evaluaciju zajedničkog istražnog tima namjenskim procesom zajedničke evaluacije. |
POGLAVLJE II.
RAZVOJ I OPERATIVNO UPRAVLJANJE
Članak 6.
Donošenje provedbenih akata Komisije
Komisija donosi provedbene akte potrebne za tehnički razvoj platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova što prije nakon 7. lipnja 2023. a posebno provedbene akte o:
(a) |
popisu funkcija potrebnih za koordinaciju zajedničkog istražnog tima i upravljanje njime, uključujući strojno prevođenje podataka koji nisu operativni; |
(b) |
popisu funkcija potrebnih za sigurnu komunikaciju; |
(c) |
poslovnim specifikacijama za vezu iz članka 4. prvog stavka točke (c); |
(d) |
sigurnosti iz članka 19.; |
(e) |
tehničkim zapisima iz članka 25.; |
(f) |
statističkim podacima i informacijama iz članka 26.; |
(g) |
zahtjevima u pogledu uspješnosti i dostupnosti platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
Provedbeni akti iz prvog stavka ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.
Članak 7.
Odgovornosti agencije eu-LISA
1. Agencija eu-LISA utvrđuje projektiranje fizičke arhitekture platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, uključujući njezine tehničke specifikacije i razvoj, na temelju provedbenih akata iz članka 6. Podložno pozitivnom mišljenju Komisije, Upravni odbor agencije eu-LISA odlučuje o odobravanju projektiranja.
2. Agencija eu-LISA odgovorna je za razvoj platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u skladu s načelom tehničke i integrirane zaštite podataka. Takav razvoj sastoji se od izrade i provedbe tehničkih specifikacija, testiranja i opće koordinacije projekta.
3. Agencija eu-LISA korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova stavlja na raspolaganje komunikacijski softver.
4. Agencija eu-LISA razvija i provodi platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova što prije nakon 7. lipnja 2023. i nakon donošenja provedbenih akata iz članka 6.
5. Agencija eu-LISA osigurava da se platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova upravlja u skladu s ovom Uredbom i provedbenim aktima iz članka 6. ove Uredbe te u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.
6. Agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova. Operativno upravljanje platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova sastoji se od svih zadaća potrebnih za rad platforme u skladu s ovom Uredbom, a posebno od rada na održavanju i tehničkog razvoja potrebnih kako bi se osiguralo da platforma funkcionira na zadovoljavajućoj razini u skladu s tehničkim specifikacijama.
7. Agencija eu-LISA tajništvu mreže zajedničkih istražnih timova osigurava pružanje osposobljavanja o tehničkoj upotrebi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, uključujući pružanjem materijala za osposobljavanje.
8. Agencija eu-LISA uspostavlja službu za podršku s ciljem pravodobnog ublažavanja tehničkih incidenata koji su joj prijavljeni.
9. Agencija eu-LISA kontinuirano poboljšava platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova i dodaje nove funkcije platformi na temelju informacija koje prima od savjetodavne skupine iz članka 12. i na temelju godišnjeg izvješća tajništva mreže zajedničkih istražnih timova iz članka 10. točke (e).
10. Agencija eu-LISA nema pristup operativnim podacima i podacima koji nisu operativni pohranjenima u prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova.
11. Ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Unije, utvrđene Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (15), agencija eu-LISA primjenjuje odgovarajuća pravila za čuvanje profesionalne tajne ili druge jednakovrijedne obveze u pogledu povjerljivosti na sve članove svojeg osoblja od kojih se zahtijeva da rade s podacima registriranima u centraliziranom informacijskom sustavu. Ta se obveza primjenjuje i nakon što ti članovi osoblja napuste službu ili prekinu radni odnos ili nakon prestanka njihovih aktivnosti.
Članak 8.
Odgovornosti država članica
1. Svaka država članica uspostavlja tehničke mehanizme potrebne za pristup njezinih nadležnih tijela platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova u skladu s ovom Uredbom.
2. Države članice osiguravaju da korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova imaju pristup tečajevima osposobljavanja koje pruža tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova u skladu s člankom 10. točkom (c) ili jednakovrijednim tečajevima osposobljavanja koji se pružaju na nacionalnoj razini. Države članice također osiguravaju da su korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u potpunosti svjesni zahtjevâ u pogledu zaštite podataka na temelju prava Unije.
Članak 9.
Odgovornosti nadležnih tijela, ureda i agencija Unije
1. Eurojust, Europol, EPPO, OLAF i druga nadležna tijela, uredi i agencije Unije uspostavljaju tehničke mehanizme koji su potrebni kako bi imali mogućnost pristupa platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova.
2. Eurojust je odgovoran za nužne tehničke prilagodbe svojih sustava koje su potrebne za uspostavu veze iz članka 4. prvog stavka točke (c).
Članak 10.
Odgovornosti tajništva mreže zajedničkih istražnih timova
Tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova pruža potporu radu platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova na sljedeće načine:
(a) |
pružanjem, na zahtjev jednog ili više administratora prostora zajedničkog istražnog tima, administrativne, pravne i tehničke potpore u kontekstu uspostave pojedinačnih prostora za suradnju zajedničkih istražnih timova i upravljanja pravima pristupa tim prostorima, na temelju članka 14. stavka 3.; |
(b) |
svakodnevnim pružanjem smjernica, funkcionalne podrške i pomoći stručnjacima u upotrebi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i funkcija te platforme; |
(c) |
osmišljavanjem i organiziranjem tečajeva osposobljavanja za korisnike platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova čime se nastoji olakšati upotreba te platforme; |
(d) |
unapređivanjem kulture suradnje unutar Unije u vezi s prekograničnom suradnjom u kaznenim stvarima podizanjem svijesti i promicanjem upotrebe platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova među stručnjacima; |
(e) |
nakon početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova obavješćivanjem agencije eu-LISA o dodatnim funkcionalnim zahtjevima podnošenjem godišnjeg izvješća o mogućim poboljšanjima i novim funkcijama platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova na temelju povratnih informacija o praktičnoj upotrebi platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova koje prikuplja od korisnika te platforme. |
Članak 11.
Odbor za upravljanje programom
1. Prije faze projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova Upravni odbor agencije eu-LISA osniva Odbor za upravljanje programom tijekom trajanja faze projektiranja i razvoja.
2. Odbor za upravljanje programom sastoji se od deset članova:
(a) |
osam članova koje imenuje Upravni odbor agencije eu-LISA; |
(b) |
predsjednika savjetodavne skupine iz članka 12.; |
(c) |
jednog člana kojeg imenuje Komisija. |
3. Upravni odbor agencije eu-LISA osigurava da članovi koje on imenuje u Odbor za upravljanje programom imaju potrebno iskustvo i stručno znanje u području razvoja IT-sustava kojima se pruža potpora pravosudnim tijelima i upravljanja tim sustavima.
4. Agencija eu-LISA sudjeluje u radu Odbora za upravljanje programom. Predstavnici agencije eu-LISA u tu svrhu prisustvuju sastancima Odbora za upravljanje programom kako bi izvješćivali o radu na projektiranju i razvoju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova te o svim drugim povezanim radovima i aktivnostima.
5. Odbor za upravljanje programom sastaje se najmanje svaka tri mjeseca, a prema potrebi i češće. Osigurava odgovarajuće upravljanje fazom projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Odbor za upravljanje programom redovito, a po mogućnosti svakog mjeseca, Upravnom odboru agencije eu-LISA podnosi pismena izvješća o napretku platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. Odbor za upravljanje programom nema ovlasti za donošenje odluka ni mandat za zastupanje članova Upravnog odbora agencije eu-LISA.
6. Odbor za upravljanje programom, uz savjetovanje s Upravnim odborom agencije eu-LISA, utvrđuje svoj poslovnik, koji posebno sadržava pravila o predsjedanju, mjestima održavanja sastanaka, pripremi sastanaka, primanju stručnjaka na sastanke i planovima komunikacije kojima se osigurava potpuno obavješćivanje članova Upravnog odbora agencije eu-LISA koji nisu članovi Odbora za upravljanje programom.
7. Odborom za upravljanje programom predsjeda država članica.
8. Tajništvo Odbora za upravljanje programom osigurava agencija eu-LISA.
Članak 12.
Savjetodavna skupina
1. Agencija eu-LISA osniva savjetodavnu skupinu kako bi stekla stručna znanja povezana s platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova, posebno u kontekstu pripreme godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu agencije eu-LISA, te kako bi utvrdila moguća poboljšanja i nove funkcije koje treba uvesti na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova.
2. Savjetodavna skupina sastoji se od predstavnika država članica, predstavnika Komisije i predstavnika tajništva mreže zajedničkih istražnih timova. Savjetodavnom skupinom predsjeda agencija eu-LISA. Ta skupina:
(a) |
sastaje se najmanje jednom mjesečno do početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova ako je to moguće, a nakon toga sastaje se redovito; |
(b) |
tijekom faze projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova izvješćuje Odbor za upravljanje programom nakon svakog sastanka; |
(c) |
tijekom faze projektiranja i razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova pruža tehničko stručno znanje za potporu zadaćama Odbora za upravljanje programom. |
POGLAVLJE III.
USPOSTAVA PROSTORA ZA SURADNJU ZAJEDNIČKIH ISTRAŽNIH TIMOVA I PRISTUP TIM PROSTORIMA
Članak 13.
Uspostava prostorâ za suradnju zajedničkih istražnih timova
1. Ako je u sporazumu o zajedničkom istražnom timu predviđena upotreba platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u skladu s ovom Uredbom, za svaki zajednički istražni tim uspostavlja se prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima u okviru platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova.
2. U relevantnom sporazumu o zajedničkom istražnom timu predviđa se da se nadležnim tijelima država članica i EPPO-a dodjeljuje pristup relevantnom prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima te se u tom sporazumu o zajedničkom istražnom timu može predvidjeti da se nadležnim tijelima, uredima i agencijama Unije, nadležnim tijelima trećih zemalja koja su potpisala sporazum i predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela dodjeljuje pristup tom prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima. U relevantnom sporazumu o zajedničkom istražnom timu predviđaju se pravila za takav pristup.
3. Relevantni prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima uspostavljaju administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima, uz tehničku potporu agencije eu-LISA.
4. Ako članovi zajedničkog istražnog tima nakon potpisivanja sporazuma o zajedničkom istražnom timu odluče da neće upotrebljavati platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova, ali se dogovore da počnu upotrebljavati platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova tijekom postojanja relevantnog zajedničkog istražnog tima, taj sporazum o zajedničkom istražnom timu mijenja se i primjenjuju se stavci 1., 2. i 3. ako u tom sporazumu o zajedničkom istražnom timu nije predviđena ta mogućnost. U slučaju da se članovi zajedničkog istražnog tima dogovore da prestanu upotrebljavati platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova tijekom postojanja zajedničkog istražnog tima, relevantni sporazum o zajedničkom istražnom timu mijenja se ako ta mogućnost nije već bila uključena u taj sporazum o zajedničkom istražnom timu.
Članak 14.
Imenovanje i uloga administratora prostora zajedničkog istražnog tima
1. Ako je upotreba platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova predviđena u sporazumu o zajedničkom istražnom timu, u tom sporazumu o zajedničkom istražnom timu imenuju se jedan ili više administratora prostora zajedničkog istražnog tima među članovima zajedničkog istražnog tima iz država članica ili član zajedničkog istražnog tima iz EPPO-a.
2. Administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima upravljaju pravima pristupa korisnikâ platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova relevantnom prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima u skladu s relevantnim sporazumom o zajedničkom istražnom timu.
3. U sporazumu o zajedničkom istražnom timu može se predvidjeti da tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova ima pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima u svrhu tehničke i administrativne potpore kao i u svrhu tehničke, pravne i administrativne potpore radi upravljanja pravima pristupa. U takvim situacijama, u skladu s dogovorom članova zajedničkog istražnog tima, administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima dodjeljuju pristup tom prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima tajništvu mreže zajedničkih istražnih timova.
Članak 15.
Pristup nadležnih tijela država članica i Ureda europskog javnog tužitelja prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova
U skladu s relevantnim sporazumom o zajedničkom istražnom timu administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima dodjeljuju pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima nadležnim tijelima država članica koja su određena u tom sporazumu o zajedničkom istražnom timu i EPPO-u ako je on određen u tom sporazumu o zajedničkom istražnom timu.
Članak 16.
Pristup nadležnih tijela, ureda i agencija Unije prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova
U skladu s relevantnim sporazumom o zajedničkom istražnom timu administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima dodjeljuju, u mjeri u kojoj je to potrebno, pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima:
(a) |
Eurojustu, u svrhu ispunjavanja njegovih zadaća utvrđenih u Uredbi (EU) 2018/1727; |
(b) |
Europolu, u svrhu ispunjavanja njegovih zadaća utvrđenih u Uredbi (EU) 2016/794; |
(c) |
OLAF-u, u svrhu ispunjavanja njegovih zadaća utvrđenih u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16); i |
(d) |
drugim nadležnim tijelima, uredima i agencijama Unije, u svrhu ispunjavanja zadaća utvrđenih u relevantnim pravnim aktima o njihovu osnivanju. |
Članak 17.
Pristup nadležnih tijela trećih zemalja prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova
1. U skladu s relevantnim sporazumom o zajedničkom istražnom timu te u svrhe navedene u članku 5. administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima dodjeljuju pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima nadležnim tijelima trećih zemalja koja su potpisala taj sporazum o zajedničkom istražnom timu.
2. Svaki put kad članovi zajedničkog istražnog tima iz država članica i član zajedničkog istražnog tima iz EPPO-a, ako sudjeluje u relevantnom zajedničkom istražnom timu, prenesu operativne podatke u prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima koje treća zemlja treba preuzeti, relevantni član zajedničkog istražnog tima iz država članica ili relevantni član zajedničkog istražnog tima iz EPPO-a provjerava jesu li podaci koje su prenijeli ograničeni na ono što je potrebno za svrhe relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu i jesu li ti podaci u skladu s uvjetima utvrđenima u tom sporazumu.
3. Svaki put kad treća zemlja prenese operativne podatke u prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima, administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima provjeravaju jesu li takvi podaci ograničeni na ono što je potrebno za svrhe relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu i jesu li ti podaci u skladu s uvjetima utvrđenima u tom sporazumu prije nego što ih mogu preuzeti drugi korisnici prostora za suradnju zajedničkog istražnog tima.
4. Nadležna tijela države članice osiguravaju da se njihovi prijenosi osobnih podataka trećim zemljama kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima odvijaju samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju V. Direktive (EU) 2016/680.
5. Tijela, uredi i agencije Unije osiguravaju da se njihovi prijenosi osobnih podataka trećim zemljama kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima odvijaju samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju IX. Uredbe (EU) 2018/1725, ne dovodeći u pitanje pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na takva tijela, urede ili agencije Unije iz relevantnih pravnih akata o njihovu osnivanju ako se tim pravilima nameću posebni uvjeti za prijenose podataka.
6. EPPO, kad djeluje u skladu sa svojim nadležnostima kako je predviđeno u člancima 22., 23. i 25. Uredbe (EU) 2017/1939, osigurava da se njegovi prijenosi osobnih podataka trećim zemljama kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima odvijaju samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u člancima od 80. do 84. te uredbe.
Članak 18.
Pristup predstavnika međunarodnih pravosudnih tijela koji sudjeluju u zajedničkom istražnom timu prostorima za suradnju zajedničkih istražnih timova
1. U svrhe navedene u članku 5. administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima, ako je to predviđeno u sporazumu o zajedničkom istražnom timu, dodjeljuju pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela koji sudjeluju u relevantnom zajedničkom istražnom timu.
2. Administrator ili administratori prostora zajedničkog istražnog tima provjeravaju i osiguravaju da su razmjene operativnih podataka s predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima ograničene na ono što je potrebno za svrhe relevantnog sporazuma o zajedničkom istražnom timu i da su ti podaci u skladu s uvjetima utvrđenima u tom sporazumu.
3. Države članice osiguravaju da se njihovi prijenosi osobnih podataka predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima odvijaju samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju V. Direktive (EU) 2016/680.
4. Tijela, uredi i agencije Unije osiguravaju da se njihovi prijenosi osobnih podataka predstavnicima međunarodnih pravosudnih tijela kojima je dodijeljen pristup prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima odvijaju samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju IX. Uredbe (EU) 2018/1725, ne dovodeći u pitanje pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na takva tijela, urede ili agencije Unije iz relevantnih pravnih akata o njihovu osnivanju ako se tim pravilima nameću posebni uvjeti za prijenose podataka.
POGLAVLJE IV.
SIGURNOST I ODGOVORNOST
Članak 19.
Sigurnost
1. Agencija eu-LISA poduzima potrebne tehničke i organizacijske mjere kako bi zajamčila visoku razinu kibersigurnosti platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i sigurnost podataka na platformi, posebno kako bi se osigurale povjerljivost i cjelovitost operativnih podataka i podataka koji nisu operativni, pohranjenih u centraliziranom informacijskom sustavu.
2. Agencija eu-LISA sprječava neovlašteni pristup platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova i osigurava da osobe kojima je odobren pristup platformi imaju pristup samo podacima koji su obuhvaćeni njihovim odobrenjem za pristup.
3. Za potrebe stavaka 1. i 2. ovog članka agencija eu-LISA donosi sigurnosni plan, plan kontinuiteta poslovanja i plan oporavka od katastrofa kako bi osigurala da se centralizirani informacijski sustav može obnoviti u slučaju prekida. Agencija eu-LISA postiže radni dogovor s timom za hitne računalne intervencije za institucije, tijela i agencije Unije uspostavljenim Dogovorom između Europskog parlamenta, Europskog vijeća, Vijeća Europske unije, Europske komisije, Suda Europske unije, Europske središnje banke, Europskog revizorskog suda, Europske službe za vanjsko djelovanje, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Europskog Odbora regija i Europske investicijske banke o organizaciji i radu tima za hitne računalne intervencije za institucije, tijela i agencije Unije (CERT-EU) (17). Agencija eu-LISA pri donošenju tog sigurnosnog plana uzima u obzir moguće preporuke sigurnosnih stručnjaka prisutnih u Savjetodavnoj skupini iz članka 12. ove Uredbe.
4. Agencija eu-LISA prati djelotvornost svih mjera opisanih u ovom članku i poduzima potrebne organizacijske mjere koje se odnose na samopraćenje i nadzor kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.
Članak 20.
Odgovornost
1. Ako država članica, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ili bilo koje drugo nadležno tijelo, ured ili agencija Unije, kao posljedica neispunjavanja svojih obveza na temelju ove Uredbe, prouzroči štetu platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova, ta država članica, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ili drugo nadležno tijelo, ured ili agencija Unije odgovorna je za tu štetu osim ako i u mjeri u kojoj agencija eu-LISA poduzme razumne mjere za sprječavanje nastanka štete ili smanjenje njezina učinka.
2. Zahtjevi za naknadu štete prema državi članici za štetu iz stavka 1. uređeni su pravom te države članice. Zahtjevi za naknadu štete prema Eurojustu, Europolu, EPPO-u, OLAF-u ili bilo kojem drugom nadležnom tijelu, uredu ili agenciji Unije za takvu štetu uređeni su relevantnim pravnim aktima o njihovu osnivanju.
POGLAVLJE V.
ZAŠTITA PODATAKA
Članak 21.
Razdoblje pohrane za operativne podatke
1. Operativni podaci koji pripadaju svakom prostoru za suradnju zajedničkog istražnog tima pohranjuju se u centraliziranom informacijskom sustavu onoliko dugo koliko je potrebno da svi dotični korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova dovrše proces njihova preuzimanja. Razdoblje pohrane ne smije biti dulje od četiri tjedna od datuma prijenosa takvih podataka na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova.
2. Čim svi predviđeni korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova završe proces preuzimanja ili najkasnije nakon isteka razdoblja pohrane iz stavka 1. podaci se automatski i trajno brišu iz centraliziranog informacijskog sustava.
Članak 22.
Razdoblje pohrane za podatke koji nisu operativni
1. Ako je predviđena evaluacija zajedničkog istražnog tima, podaci koji nisu operativni, a koji se odnose na svaki prostor za suradnju zajedničkog istražnog tima pohranjuju se u centraliziranom informacijskom sustavu do dovršetka evaluacije relevantnog zajedničkog istražnog tima. Razdoblje pohrane ne smije biti dulje od pet godina od datuma unosa takvih podataka na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova.
2. Ako se donese odluka da se ne provodi evaluacija nakon raspuštanja zajedničkog istražnog tima ili najkasnije nakon isteka razdoblja pohrane iz stavka 1., podaci se automatski brišu iz centraliziranog informacijskog sustava.
Članak 23.
Voditelj obrade podataka i izvršitelj obrade podataka
1. Svako nadležno nacionalno tijelo države članice i, prema potrebi Eurojust, Europol, EPPO, OLAF ili bilo koje drugo nadležno tijelo, ured ili agencija Unije smatraju se voditeljima obrade u skladu s primjenjivim pravilima Unije o zaštiti osobnih podataka kad je riječ o obradi operativnih osobnih podataka na temelju ove Uredbe.
2. Kad je riječ o podacima koje na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova prenesu nadležna tijela trećih zemalja ili predstavnici međunarodnih pravosudnih tijela, jednog od administratora prostora zajedničkog istražnog tima imenuje se u relevantnom sporazumu o zajedničkom istražnom timu voditeljem obrade u pogledu osobnih podataka koji se razmjenjuju i pohranjuju na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova.
Podaci iz trećih zemalja ili međunarodnih pravosudnih tijela ne smiju se prenositi prije imenovanja voditelja obrade podataka.
3. Agencija eu-LISA smatra se izvršiteljem obrade u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 u pogledu osobnih podataka koji se razmjenjuju i pohranjuju na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova.
4. Korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova zajednički su voditelji obrade, u smislu članka 28. Uredbe (EU) 2018/1725, kad je riječ o obradi osobnih podataka koji nisu operativni na platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova.
Članak 24.
Svrha obrade osobnih podataka
1. Podaci uneseni na platformu za suradnju zajedničkih istražnih timova smiju se obrađivati samo u sljedeće svrhe:
(a) |
razmjena operativnih podataka među korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u svrhu u koju je relevantni zajednički istražni tim osnovan; |
(b) |
razmjena podataka koji nisu operativni među korisnicima platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u svrhu upravljanja relevantnim zajedničkim istražnim timom. |
2. Pristup platformi za suradnju zajedničkih istražnih timova ograničen je na propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela država članica i trećih zemalja, Eurojusta, Europola, EPPO-a, OLAF-a i drugih nadležnih tijela, ureda ili agencija Unije ili na predstavnike međunarodnih pravosudnih tijela u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njihovih zadaća u skladu sa svrhama iz stavka 1., te na ono što je nužno i proporcionalno ciljevima koji se žele postići.
Članak 25.
Tehnička evidencija
1. Agencija eu-LISA osigurava vođenje tehničke evidencije svih pristupa centraliziranom informacijskom sustavu i svih postupaka obrade podataka u centraliziranom informacijskom sustavu u skladu sa stavkom 2.
2. Tehnička evidencija sadržava:
(a) |
datum, vremensku zonu i točno vrijeme pristupa centraliziranom informacijskom sustavu; |
(b) |
identifikacijsku oznaku svakog pojedinačnog korisnika platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova koji je pristupio centraliziranom informacijskom sustavu; |
(c) |
datum, vremensku zonu i vrijeme pristupa za svaku operaciju koju je proveo svaki pojedinačni korisnik platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova; |
(d) |
operaciju koju je proveo svaki pojedinačni korisnik platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova. |
Tehnička evidencija štiti se odgovarajućim tehničkim mjerama protiv izmjene i neovlaštenog pristupa. Tehnička evidencija čuva se tijekom tri godine ili onoliko dugo koliko je potrebno za dovršetak postupaka praćenja koji su u tijeku.
3. Agencija eu-LISA na zahtjev stavlja tehničku evidenciju na raspolaganje nadležnim tijelima država članica koje su sudjelovale u određenom zajedničkom istražnom timu bez nepotrebne odgode.
4. U okviru svoje nadležnosti i u svrhu ispunjavanja svojih dužnosti, nacionalna nadzorna tijela odgovorna za praćenje zakonitosti obrade podataka na zahtjev imaju pristup tehničkoj evidenciji.
5. U okviru svoje nadležnosti i u svrhu ispunjavanja svojih nadzornih dužnosti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725, Europski nadzornik za zaštitu podataka na zahtjev ima pristup tehničkoj evidenciji.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 26.
Praćenje i evaluacija
1. Agencija eu-LISA uspostavlja postupke za praćenje razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova s obzirom na ciljeve koji se odnose na planiranje i troškove te za praćenje rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova s obzirom na ciljeve koji se odnose na tehničke rezultate, troškovnu učinkovitost, upotrebljivost, sigurnost i kvalitetu usluge.
2. U postupcima iz stavka 1. predviđa se mogućnost izrade redovitih tehničkih statističkih podataka za potrebe praćenja te se tim postupcima doprinosi sveukupnoj evaluaciji platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova.
3. Ako postoji rizik od znatnog kašnjenja u procesu razvoja, agencija eu-LISA što prije obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima kašnjenja, njihovu učinku na rokove i financiranje i koracima koje namjerava poduzeti kako bi ispravila situaciju.
4. Nakon završetka faze razvoja platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova agencija eu-LISA podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem se objašnjava na koji su način ispunjeni ciljevi, a posebno oni koji se odnose na planiranje i troškove, te se obrazlažu eventualna odstupanja.
5. U slučaju tehničke nadogradnje platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, koja bi mogla uzrokovati znatne troškove, agencija eu-LISA obavješćuje Europski parlament i Vijeće prije provedbe nadogradnje.
6. Najkasnije dvije godine nakon početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova:
(a) |
agencija eu-LISA Komisiji podnosi izvješće o tehničkom funkcioniranju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, uključujući njezine neosjetljive sigurnosne aspekte, i objavljuje to izvješće; |
(b) |
na temelju izvješća iz točke (a) Komisija provodi sveobuhvatnu evaluaciju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i dostavlja izvješće o sveobuhvatnoj evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću. |
Svake godine nakon podnošenja izvješća iz prvog podstavka točke (a) agencija eu-LISA Komisiji podnosi izvješće o tehničkom funkcioniranju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova, uključujući njezine neosjetljive sigurnosne aspekte, i objavljuje to izvješće.
Svake četiri godine nakon dostavljanja izvješća o sveobuhvatnoj evaluaciji iz prvog podstavka točke (b) i na temelju izvješća koja je agencija eu-LISA podnijela u skladu s drugim podstavkom Komisija provodi sveobuhvatnu evaluaciju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i dostavlja izvješće o sveobuhvatnoj evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću.
7. U roku od 18 mjeseci od datuma početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova Komisija, nakon savjetovanja s Europolom i savjetodavnom skupinom iz članka 12., podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem procjenjuje nužnost, izvedivost, prikladnost i troškovnu učinkovitost potencijalne veze između platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i SIENA-e. To izvješće također sadržava uvjete, tehničke specifikacije i postupke za osiguravanje sigurne i učinkovite veze. Tom se izvješću prema potrebi prilažu potrebni zakonodavni prijedlozi koji mogu uključivati davanje ovlaštenja Komisiji za donošenje tehničkih specifikacija takve veze.
8. Nadležna tijela država članica, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF i druga nadležna tijela, uredi i agencije Unije dostavljaju agenciji eu-LISA i Komisiji informacije potrebne za izradu izvješća iz stavka 4. ovog članka i Komisijina izvješća o sveobuhvatnoj evaluaciji iz stavka 6. ovog članka. Nadležna tijela država članica, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF i druga nadležna tijela, uredi i agencije Unije tajništvu mreže zajedničkih istražnih timova također dostavljaju informacije potrebne za izradu godišnjeg izvješća iz članka 10. točke (e). Informacijama iz prve i druge rečenice ovog stavka ne smiju se ugroziti metode rada niti one smiju obuhvaćati informacije koje otkrivaju izvore, imena članova osoblja ili istrage.
9. Agencija eu-LISA Komisiji dostavlja informacije potrebne za provedbu sveobuhvatne evaluacije iz stavka 6.
Članak 27.
Troškovi
Troškovi povezani s uspostavom i radom platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova financiraju se iz općeg proračuna Unije.
Članak 28.
Početak rada
1. Komisija određuje datum početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova nakon što se uvjeri da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a) |
doneseni su provedbeni akti iz članka 6. točaka od (a) do (g); |
(b) |
agencija eu-LISA, uz sudjelovanje država članica, uspješno je provela sveobuhvatno testiranje platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova upotrebom anonimnih testnih podataka. |
U svakom slučaju, taj datum ne smije biti kasniji od 7. prosinca 2025.
2. Nakon što je Komisija odredila datum početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova u skladu sa stavkom 1., o tom datumu obavješćuje države članice, Eurojust, Europol, EPPO i OLAF. O tome obavješćuje i Europski parlament.
3. Odluka Komisije o određivanju datuma početka rada platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova iz stavka 1. objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
4. Korisnici platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova počinju upotrebljavati platformu od datuma početka rada koji Komisija odredi u skladu sa stavkom 1.
Članak 29.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 30.
Izmjene Uredbe (EU) 2018/1726
Uredba (EU) 2018/1726 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 1. umeće se sljedeći stavak: „4.b Agencija je odgovorna za razvoj i operativno upravljanje, uključujući tehnički razvoj, platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova (‘platforma za suradnju zajedničkih istražnih timova’)”; |
2. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 8.c Zadaće povezane s platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova U vezi s platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova Agencija izvršava:
(*1) Uredba (EU) 2023/969 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. svibnja 2023. o uspostavi platforme za suradnju radi pružanja potpore radu zajedničkih istražnih timova i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (SL L 132, 17.5.2023. , str., 1.).”;" |
3. |
u članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Agencija prati razvoj istraživanja koja su relevantna za operativno upravljanje SIS-om II, VIS-om, Eurodacom, EES-om, ETIAS-om, DubliNetom, sustavom ECRIS-TCN, sustavom e-CODEX, platformom za suradnju zajedničkih istražnih timova i drugim opsežnim informacijskim sustavima iz članka 1. stavka 5.” ; |
4. |
u članku 19. stavku 1. točki (ff) dodaje se sljedeća podtočka:
|
5. |
u članku 27. stavku 1. umeće se sljedeća točka:
|
Članak 31.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu, 10. svibnja 2023.
Za Europski parlament
Predsjednica
R. METSOLA
Za Vijeće
Predsjednica
J. ROSWALL
(1) Stajalište Europskog parlamenta od 30. ožujka 2023. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 24. travnja 2023.
(2) SL C 197, 12.7.2000., str. 3.
(3) Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP od 13. lipnja 2002. o zajedničkim istražnim timovima (SL L 162, 20.6.2002., str. 1.).
(4) ETS br. 182.
(5) SL L 181, 19.7.2003., str. 34.
(6) Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018., str. 138.).
(7) Uredba (EU) 2022/838 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 u pogledu čuvanja, analize i pohrane u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima (SL L 148, 31.5.2022., str. 1.).
(8) Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).
(9) Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).
(10) Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).
(11) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).
(12) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
(13) Odluka Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom od 28. travnja 1999. o osnivanju Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) (SL L 136, 31.5.1999., str. 20.).
(14) Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
(15) SL L 56, 4.3.1968., str. 1.
(16) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
(17) SL C 12, 13.1.2018., str. 1.
Pogledajte npr. Zakon o radu
Zahvaljujemo na odazivu :) Sav prihod ide u održavanje i razvoj.